Справа № 495/2238/22
№ провадження 1-кс/495/741/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 квітня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 25.04.2022 року надійшло клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження №0000099 від 23.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
До Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення від начальника відділу НОМЕР_1 прикордонного загону ОСОБА_4 , який повідомив, що на ПП "Старокозаче" невстановлена особа надала для перевірки пенсійне посвідчення яке ймовірно має ознаки підробки.

За даним фактом 23.04.2022 відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000099 від 23.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

22.04.2022 року в період часу з 19 години 30 хвилин по 20 годну 40 хвилин за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, автошлях Р-72 у приміщенні ПП «Старокозаче», було проведено огляд місця події в ході якого громадянин ОСОБА_5 , надав для проведення огляду наступний документ а саме: пенсійне посвідчення № НОМЕР_2 Серія НОМЕР_3 з довічним терміном дії виданого 22.02.2019 року яке було вилучено та упаковано до спеціального пакету НПУ INP1005201.

Враховуючи те, що відповідно до п.1 ч. 4 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів, та оскільки в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно, має суттєве значення для проведення подальшого об`єктивного, повного та неупередженого досудового розслідування, з метою збереження речових доказів та призначення та проведення відповідних судових експертиз, дізнавач просив задовольнити клопотання.

Позиції сторін та явка учасників.
В судове засідання дізнавач не з`явився, надав заяву у якій просив клопотання розглядати за його відсутності.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Мотивація суду.
З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні №0000099, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.123 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч.2 ст.131 КПК України передбачено такий вид заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Частиною другою ст.167 КПК України встановлюється, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди.

Як вбачається з наданих документів, в рамках досудового розслідування кримінального провадження за фактом використання завідомо підробленого документа 22.04.2022 у період з 19 год. 30 хв. по 20 год. 40 хв. дізнавачем в адміністративній будівлі ПП «Старокозаче» було здійснено огляд пенсійного посвідчення № НОМЕР_2 Серія ААЇ № НОМЕР_4 з довічним терміном дії виданого 22.02.2019 року, яке було вилучено та упаковано до спеціального пакету НПУ INP1005201.Оглянуте посвідчення за результатами проведення слідчої дії було вилучено.

Постановою дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 23.04.2022 на підставі положень ст.ст. 40, 94, 98, 100, 110 КПК України визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження.

Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

На виконання ч.1 ст.171 КПК України дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з метою збереження тих об`єктів, які мають статус речового доказу, збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню.

Згідно з положеннями ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

В частині щодо вирішення місця зберігання майна, слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане вище майно з метою збереження речових доказів, на підставі чого клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження №0000099 від 23.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на пенсійне посвідчення № НОМЕР_2 Серія НОМЕР_3 з довічним терміном дії, виданого 22.02.2019 року, яке було вилучено та упаковано до спеціального пакету НПУ INP1005201.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1