Справа № 752/8860/22
Провадження № 1-кс/752/3010/22
У Х В А Л А

27.07.2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ст.слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р.

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що Слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.07.2022, приблизно о 21:30 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 на території озера «Дідорівка», де святкував свій день народження, разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Перебуваючи за вказаною адресою, у ОСОБА_15 , виник словесний конфлікт з раніше невідомим йому ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який також перебував на території озері «Дідорівка» разом зі своїми знайомими. Даний конфлікт переріс в обопільну штовханину під час якої ОСОБА_16 та ОСОБА_15 нанесли один-одному удари по обличчю. Даний конфлікт побачили ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які, не зважаючи на норми моралі та існуючі у суспільстві загальновизнані правила поведінки, розпочали вигукувати нецензурну лексику в бік ОСОБА_16 . В цей момент у них виник злочинний умисел направлений на хуліганські дії, які були спрямовані в подальшому на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_16 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_16 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 підбігли до ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , висловлюючи нецензурну лексику та погрози в бік ОСОБА_16 , одразу почали наносити удари кулаками рук по голові останнього. Від отриманих ударів, ОСОБА_16 , втративши рівновагу впав на землю. В свою чергу, ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , переважаючи в кількості, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді завдання шкоди здоров`ю ОСОБА_16 , умисно, протиправно, з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень останньому, спіл ьно розпочали наносити хаотичні численні удари кулаками рук та ногами по його голові та тулубу. Побачивши те, що ОСОБА_16 , від отриманих ударів втратив свідомість та не може чинити опір, ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , відійшли від нього та покинули місце вчинення злочину.

ОСОБА_16 , не приходячи до свідомості, помер на місці вчинення злочину.

24.07.2022, о 15:43 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

25.07.2022, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Посилаючись на обгрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просить задовольнити клопотання та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, зазначаючи на наявність обгрунтованої підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати відносно його підзахисного запобіжний захід у виді домашнього арешту, зважаючи на необгрунтованість підозри на даній стадії досудового розслідування, відсутність доказів на підтвердження наявності ризиків, просив врахувати дані, що характеризуються особу його підзахисного, який має міцні соціальні зв`язки, місце проживання, рід занять, а також те, що повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого злочину не може доводити наявність ризиків у кримінальному провадженні. Крім того, захисник подав клопотання про проведення освідування його підзахисного в порядку ст.206 КПК України з метою підтвердження чи спростування відомостей у кримінальному провадженні і перевірку факту наявності слідів нанесення ударів на кулаках рук та ногах, якими за версією слідства такі удари були нанесені.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, заперечив свою причетність до нанесення потерпілому ударів, які б могли призвести до його смерті.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022, за ознаками складу злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

24.07.2022, о 15:43 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

25.07.2022, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 296 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернулась до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, що підтверджується: протоколом огляду місця події від 23.07.2022, протоколом огляду місця події від 23.07.2022, повідомленням КМКБ СМЕ від 24.07.2022, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_17 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_17 , протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_18 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 24.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 24.07.2022, Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_20 , протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_12 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_21 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.07.2022, протколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 24.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.07.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 24.07.2022.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, зареєстроване місце проживання, рід занять, є студентом Київського національного університету технологій та дизайну. не одружений, неповнолітніх або непрацездатних осіб на утриманні не знаходиться, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Оцінюючи в сукупності встановлені у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, впливу на свідків, які є його приятелями, дані про особу підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, наслідки, що настали, вважаю, що застосування більш м`якого запобіжного заходу на даній стадії досудового розслідування є неможливим, оскільки вони не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, запобігти існуючим ризикам та дієвість кримінального провадження, яке на даний час триває і проводяться слідчі дії, спрямовані на встановлення всіх обставин його вчинення та зібрання необхідних доказів, встановлення всіх осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, проведення допитів свідків, які не допитані.

Враховуючи викладене, вважаю, за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
На підставі ч.4 ст.183 КПК України. зважаючи, що ОСОБА_22 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, беручи до уваги характер вчинення кримінального правопорушення, підстав для застосування альтернативи у вигляді застави слідчий суддя не вбачає.
Крім того, не підлягає задоволенню клопотання захисника про проведення освідування підозрюваного в порядку ст.206 КПК України з наступних підстав.
В силу положень ст.206 КПК України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.
Відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.
Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.
Слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.
Тобто, зазначена норма закону встановлює обов`язок слідчого судді вчинити судовий контроль за дотриманням прав підозрюваного під час його затримання та встановлення фактів можливого застосування насильства до даної особи.

Однак, звертаючись до слідчого судді з клопотанням про застосування положень ст.206 КПК України та проведення освідування підозрюваного, захисник посилається на необхідність фіксування відсутності тілесних пошкоджень на тілі ОСОБА_5 для спростування версії досудового розслідування щодо можливого нанесення тілесних ушкоджень, що не відповідає меті, визначеній ст.206 КПК України.

Сторона захисту не позбавлена звернутись з відповідним клопотанням до органу досудового розслідування про проведення освідування підозрюваного для здобуття доказів, що мають значення для кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання ст.слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001616 від 24.07.2022 р. задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, раніше не судимого, мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121, ч.2 ст.296 КК України, без визначення застави, строком до 21.09.2022 р.

Клопотання адвоката Смілянського Ярослава Генн адійовича про проведення освідування особи в порядку ст.206 КПК України залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя