Березівський районний суд Одеської області
12.05.2022
Справа № 494/494/22
Провадження № 1-кс/494/234/22
УХВАЛА
12.05.2022 року м. Березівка
Слідчий суддя Березівський районний суд Одеської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в Березівському районному суді Одеської області клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
До Березівського районного суду Одеської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.
ОСОБА_4 разом зі своїм адвокатом просять скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, оскільки на даний час для подальшого застосування заходу, а саме арешту майна, відпала потреба.
Відповідно до наказу Березівського районного суду Одеської області №10 ОД від 28.03.2022 року( з подальшими змінами), постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з відповідними змінами), Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з подальшими змінам) та відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 12.03.2020 року до 31.05.2022 року на усій території України карантин. Згідно з рекомендаціями МОЗ України громадянам серед інших заходів запропоновано залишатися вдома, тримати дистанцію, дбати про власну безпеку.
Також указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який продовжено до 25.05.2022 року.
У судове засідання 12.05.2022 року ОСОБА_4 разом зі своїм адвокатом ОСОБА_3 не з`явилися. Одночасно, від них надійшла заява про слухання справи у їх відсутності. Також просили подення ними клопотання задовольнити.
Слідчий СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області та прокурор у судове засідання 12.05.2022 року також не з`явилися. В матеріалах справи містяться від них заяви про слухання справи у їх відсутності та проти нього не заперечують.
Враховуючи вимоги ч.4 ст. 107 КПК України, відсутність осіб на розгляді клопотання та зважаючи на відсутність клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування, тому фіксування розгляду поданого клопотання за допомогою технічного засобу не здійснюється.
.Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Відповідно ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Європейський Суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції»).
Зі змісту наведеного, вбачається, що має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються щодо обмеження права власності та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Слідчий суддя вважає, що заявник в розумінні ст. 64-2 КПК України та ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції прав людини та основних свобод, має гарантоване право на вільне володіння своїм майном, зокрема транспортним засобом та причіпом, який перебуває під арештом.
Слідчим суддею встановлено, що 06.05.2022 року на підставі постанови начальника сектору дізнання Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 вказане кримінальне провадження передбачене ч.1 ст. 213 КК України закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.
В той же час доказів, які б на теперішній час свідчили про потреби досудового розслідування на такий ступінь втручання у право власності (користування, розпорядження) заявника, слідчому судді не надано, відтак слідчий суддя доходить висновку, що накладений арешт необхідно скасувати, а вилучене майно повинно бути негайно повернуто заявнику.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.
Частина 3 статті 169 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Керуючись ст.ст. 169, 174, 303, 309 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.
Вищевказане майно негайно повернути ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 16.05.2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1