Справа № 304/781/22 Провадження № 1-кс/304/118/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 травня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

В С Т А Н О В И Л А:

19 квітня 2022 року прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: одну пару сережок з підвіскою у вигляді каплі та перстень жовтого кольору, шляхом заборони користуватись, відчужувати та розпоряджатися будь-яким чином вказаним майном.

Клопотання мотивує тим, що 14 квітня 2022 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , скориставшись відсутністю потерпілої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 та будучи обізнаним про місце зберігання ключа від вхідних дверей вказаного будинку, за допомогою якого відчинив вхідні двері та проник в середину будинку, де умисно, таємно, з корисливих спонукань, з шафи у вітальній кімнаті викрав золоті вироби, а саме дві пари сережок, один ланцюжок та один перстень, чим потерпілій спричинив матеріальну шкоду.

18 квітня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_1 добровільно видав викрадені 14 квітня 2022 року золоті вироби, а саме одну пару сережок з підвіскою у вигляді каплі, які упаковано в спецпакет НПУ ГСУ № INZ1038679, та перстень жовтого кольору, який упаковано в спецпакет НПУ ГСУ № INZ1038680.

Вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки можуть містити на собі сліди вчинення злочину, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, враховуючи те, що зазначене вище майно є речовими доказами в цьому кримінальному провадженні, а також те, що в ході досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні товарознавчої експертизи за участі вказаних речей, прокурор просить клопотання задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, однак подав клопотання, в якому просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі, таке підтримує в повному обсязі, відповідно до ч. 6 ст. 107 КПК України не заперечує щодо незастосування технічних засобів фіксування та не заперечує проти визнання таких дій та результатів їх здійснення чинними.

У судове засідання потерпіла не з`явилася, однак подала заяву, в якій просила розглянути клопотання про арешт майна в її відсутності, при цьому щодо накладення арешту на зазначене в клопотанні майно не заперечила.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені в клопотанні, дійшла до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Як убачається з наданих слідчим матеріалів, 14 квітня 2022 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , скориставшись відсутністю потерпілої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 та будучи обізнаним про місце зберігання ключа від вхідних дверей вказаного будинку, за допомогою якого відчинив вхідні двері та проник в середину будинку, де умисно, таємно, з корисливих спонукань, з шафи у вітальній кімнаті викрав золоті вироби, а саме дві пари сережок, один ланцюжок та один перстень, чим потерпілій спричинив матеріальну шкоду. За цим фактом розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, одну пару сережок з підвіскою у вигляді каплі та перстень жовтого кольору вилучено під час огляду місця події, а також постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000054.

Отже, враховуючи те, що одну пару сережок з підвіскою у вигляді каплі та перстень жовтого кольору визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, та з метою їх збереження, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме одну пару сережок з підвіскою у вигляді каплі та перстень жовтого кольору, шляхом заборони користуватися, відчужувати та розпоряджатися будь-ким чином вказаним майном.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити прокурору та власнику майна.

Слідчий, прокурор у кримінальному провадженні № 0000054 від 17 квітня 2022 року після отримання копії ухвали повинні негайно вжити заходів щодо виконання ухвали та направити слідчому судді повідомлення про його виконання.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1