Провадження по справі № 1-кп/522/938/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000850 від 07.07.2021 року відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Миколаївка, Новомосковського району, Дніпропетровської області, громадянина України, з базовою середньою освітою, не одруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на території м Одеси без постійного місця проживання, раніше судимого:
- 25.05.2021 року Дарницьким районним судом м. Києва за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України, до покарання у виді 80 (вісімдесяти) годин громадських робіт,
за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

25 листопада 2021 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000850 від 07.07.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд, незалежно від наявності клопотань учасників судового розгляду, зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою до спливу 60 денного строку.
Прокурор в судовому заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , оскільки ризики, передбачені у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом при застосуванні запобіжного заходу, ще мають місце, а саме ризики того, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, оскільки ризики, вказані в клопотанні прокурора, не доведені, в обвинуваченого є постійне місце проживання, обвинувачений визнає вину, щиро кається, а тому просили змінити на більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави для задоволення клопотання прокурора щодо продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 333 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.
Частинами 1, 2 ст. 331 КПК встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Суд вважає, що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 , так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що обвинувачений раніше судимий за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення, офіційно не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.
На думку суду, наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
Метою продовженння строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, запобігання спробам вчинити інших кримінальних правопорушень.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України. Санкція відповідної частини статті передбачає покарання у виді позбавлення волі від 4 до 6 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому суд, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому обвинувачується ОСОБА_3 у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ, та наявність документів для виїзду закордон.
Окрім цього суд вважає існує ризик можливого вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки 25.05.2021 року Дарницьким районним судом м. Києва ОСОБА_3 було засуджено за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.
Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).
Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 29.12.2021 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів із визначенням застави як альтерантивного запобіжного заходу у мінімальному розмірі, а саме - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, яке карається позбавленням волі на строк до 6 років, раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, враховуючи що обвинувачений офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, вважаю за доцільне залишити обраний ухвалою суду від 29.12.2021 року про обрання запобіжного заходу, розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у максимальному розмірі інкримінованої обвинуваченому статті, тобто - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2021 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із залишенням раніше визначеної суми застави у мінімальному розмірі, а саме - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 331, 375, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 31.07.2022 року включно.
Залишити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, обрану ухвалою суду від 29.12.2021 року як альтернативний запобіжний захід.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; провадження по справі 1-кп/522/938/22.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду в розумні строки;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 02.06.2022 року.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом 5 днів з дня проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
02.06.2022