Справа № 991/2490/22
Провадження № 1-кс/991/2568/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
заявник адвокат ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 ,
установив:
19.07.2022 під час розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 04.03.2021, адвокат ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_7 , подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання детектива Національного бюро.
У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 подав додаткові пояснення до заяви та підтримав заяву про відвід в повному обсязі.
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про судове засідання згідно вимог ст.135 КПК України, не з`явився, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористався.
Дослідивши заяву про відвід та додані матеріали, заслухавши пояснення заявника, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід, з огляду на таке.
Відповідно до частини першої статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити слідчому судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75 та 76 КПК України.
За змістом п.4 ч.1 ст.75 КПК України обставиною, що виключає участь слідчого судді в кримінальному провадженні є наявність інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Саме зазначену норму КПК України заявляє адвокат ОСОБА_4 як підставу для відводу слідчого судді від розгляду клопотання детектива.
У Рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (заява № 21722/11) зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України», п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії», п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44).
Таким чином, особиста безсторонність судді презюмується, доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
Процесуальна поведінка та організація процесу судового розгляду слідчого судді ОСОБА_5 під час розгляду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, визначається адвокатом ОСОБА_3 як така, що викликає сумнів у його неупередженості.

Адвокат ОСОБА_3 , заявляючи про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , заявив про такі обставини, які викликали в нього сумніви в неупередженості судді:
- надано не достатньо часу для ознайомлення з матеріалами клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно (30 хвилин);
- не пояснено таке обмеження в часі при тому, що матеріали клопотання містять близько 500 сторінок;
- таке обмеження в часі не дозволяло адвокатові належним чином підготувати письмові заперечення проти клопотання;
- вислів слідчого судді під час судового засідання про те, що матеріали, які він розглядав, вирішуючи клопотання про надання дозволу на проведення обшуку, вже описані в ухвалі, а тому у нього є впевненість, що ОСОБА_3 , як представник власника майна ОСОБА_8 , нічого нового не надасть.
Вважає, що все в сукупності свідчить про заздалегідь сформоване переконання у слідчого судді про задоволення клопотання детектива, внаслідок чого істотно порушено права сторони захисту, а тому суддя має бути відведений від розгляду справи.
Розглядаючи заявлені доводи, слідчий суддя виходить з того, що сумнів у неупередженості слідчого судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, до зміни судді, визначеному в порядку ст.35 КПК України.
Слідчий суддя, вирішуючи заяву про відвід, виходить з того, що ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя має постановити не пізніше 72 годин із дня надходження до суду клопотання (ч.6 ст.173 КПК); випадки відкладення судового засідання передбачені статтею 322 КПК і серед них відсутній такий як необхідність ознайомитись з матеріалами справи; головуючий має забезпечити учасникам кримінального провадження можливість ознайомитись з матеріалами справи (ст.317 КПК) з певними обмеженнями, які передбачені для досудового розслідування.
На підставі викладеного, приходжу до висновку, що відвід є необґрунтованим, а аргументи адвоката ОСОБА_3 не пов`язані з визначеними КПК України підставами для відводу. Слідчий суддя ОСОБА_5 , будучи обмежений строками розгляду клопотання про арешт майна, забезпечив для адвоката можливість ознайомитись з матеріалами, а підстави для відкладення розгляду клопотання були відсутні. Крім того, не встановлено, що слідчий суддя ОСОБА_5 висловив наперед свою позицію про можливий результат розгляду клопотання. Подана заява про відвід має емоційне забарвлення та особисте суб`єктивне сприйняття адвокатом організації та проведення слідчим суддею ОСОБА_5 судового розгляду, що не може слугувати підставою для відводу слідчого судді, який розглядає відповідне клопотання.
З огляду на викладене, вважаю, що в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 , у зв`язку з чим заява адвоката ОСОБА_3 про відвід задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.75, 81, 371, 372, 376 КПК України, суддя -
постановив:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 04.03.2021 (справа № 991/2490/22, провадження № 1-кс/991/2509/22) відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Суддя Лариса Задорожна