Справа № 991/4079/22
Провадження № 1-кс/991/4098/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань,

установив:

26.09.2022 електронною поштою до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 05.09.2022.

І. Зміст поданої скарги

У поданій ОСОБА_1 скарзі зазначено, що слідчі НАБ України, в порушення вимог ст.214 КПК України, не внесли до ЄРДР, у визначений вказаною статтею строк, відомості про вчинені кримінальні правопорушення (ст.ст. 358, 364 КК України), за фактом отримання неправомірної вигоди, готування до отримання неправомірної вигоди, зловживання службовими повноваженнями працівниками правоохоронних органів Харківської та Київської областей. Суть вчинених кримінальних правопорушень полягає у продажі правоохоронцями, через підконтрольних їм осіб, незаконно отриманих у власність квартир та подальшої легалізації коштів, отриманих від їх реалізації.

Враховуючи зазначене, скаржник ОСОБА_1 просив зобов`язати слідчого НАБ України внести відомості про вчинені кримінальні правопорушення (ст.ст.358, 364 КК України) до ЄРДР.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

ОСОБА_1 просив подану ним скаргу розглянути за його відсутності, викладені в ній вимоги підтримує (п.2 прохальної частини скарги).

28.09.2022 від представника НАБ України ОСОБА_4 на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення (Вх. № ЕП-8643/22), із таким обґрунтуванням. Відповідно до приписів чинного кримінального процесуального законодавства реєстрації у ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Всупереч зазначених приписів, автором скарги не було зазначено: обставини, які б вказували на вчинення особою дій, з використанням службового становища, з метою отримання неправомірної вигоди, що є умовою для здійснення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення за ст.364 КК України; не зазначено конкретних фактів та об`єктивних даних, які свідчили б про наявність істотної шкоди або тяжких наслідків, що могли бути завдані можливими неправомірними діями особи заявнику. Враховуючи, що розгляд порушених у повідомленні питань не віднесено до компетенції НАБ України, вказане повідомлення скеровано для розгляду до Державного бюро розслідувань та Офісу Генерального прокурора, про що автора скарги було повідомлено та надано відповідне роз`яснення листом. Також автора поінформовано, що повідомлення від 05.09.2022 раніше надходило на електронну адресу НАБ України та вже було предметом розгляду. Таким чином бездіяльність з боку службових осіб НАБ України відсутня, а у задоволенні скарги ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності скаржника ОСОБА_1 та представника органу, бездіяльність особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

ІІІ. Мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши матеріали скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволені скарги з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Так, ч. 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_1 у заяві від 05.09.2022 порушував питання про необхідність внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР за фактом зловживання працівниками правоохоронних органів, з метою незаконного збагачення за рахунок незаконно отриманих у власність квартир (грошових коштів, отриманих після їх реалізації). Так, ОСОБА_1 пише, що з 2000-го року працівниками міліції організовано незаконне спостереження за ним та його знайомими, з використанням спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації. За його власними спостереженнями його сусідка може бути причетна до вчинення вказаних вище кримінальних правопорушень, оскільки кількість квартир, які їй належать на праві власності, відсутність офіційного доходу у її сім`ї, який би дозволив їй придбати нерухоме майно, викликає підозру у законності їх придбання, можливості їх оформлення на її ім`я за недійсними/старими паспортами або за пособництва працівників міліції та поліції. Імовірно, вони займаються протиправним заволодінням квартирами осіб, стосовно яких міліцією здійснювалось розслідування за фактами незаконного обігу наркотичних речовин. Також цими особами було підроблено рішення суду про визнання права власності на нежитлове приміщення.

У дослідженій під час судового засідання скарзі та доданих до неї матеріалів, зазначені припущення про ймовірне вчинення протиправних дій ОСОБА_1 зробив, ґрунтуючись виключно на своїх спостереженнях та суб`єктивному сприйнятті та оцінці ситуацій, які імовірно відбувались у житті третіх осіб.

На переконання слідчого судді, доводів, наведених ОСОБА_1 у поданій ним скарзі про вчинення кримінальних правопорушень, недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження стосовно службових осіб правоохоронних органів Харківської та Київської областей, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування невизначеного кола службових осіб правоохоронного органу, лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ними протиправних дій.

З огляду на викладене, слідчий суддя констатує відсутність зазначеної заявником бездіяльності з боку слідчих НАБ України, що є підставою для відмови у задоволенні його скарги.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5