Справа № 369/9436/22
Провадження № 1-кс/369/1624/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 27.09.2022 року №000600, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий за погодженням з прокурором звернулась до слідчого судді з клопотання про арешт тимчасово вилучених 27.09.2022 року, речей.

Обґрунтування клопотання

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом відділу поліції №l Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, розслідується кримінальне провадження №0000600 від 27.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб досягли злочинної змови на вчинення дій, пов`язаних із заволодіння чужим майном шляхом обману, на території Київської області.

Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, 27.09.2022 y невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 прибули до м.Вишневе Бучанського району Київської області, де спільно склали план своєї злочинної діяльності.

У той же день, 27.099.2022, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою між собою, з метою заволодіння чужим майном шляхом обману, близько 10 години 30 хвилин на автомобілі марки «ВА3-217130», д.н.з НОМЕР_1 , прибули до багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

У подальшому, ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , маючи намір на заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи узгоджено, під приводом обряду ворожіння та зняття порчі, перебуваючи поблизу багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 підійшла до ОСОБА_8 та стала говорити про те, що в ОСОБА_8 проблеми зі здоров`ям через те, що на ній «висить порча» та що вона ( ОСОБА_6 ) може її вилікувати. Далі, діючи згідно заздалегідь узгодженого плану, до них підійшла ОСОБА_7 та стала говорити, що ОСОБА_6 дійсно зможе вилікувати потерпілу, тим самим, ввела її в оману, викликавши довіру у потерпілої ОСОБА_8 до надприродних здібностей ОСОБА_6 щодо можливостей лікування людей.

Здобувши в такий спосіб довіру потерпілої, ОСОБА_6 , реалізуючи спільний злочинний умисел з ОСОБА_7 на протиправне заволодіння чужим майном ОСОБА_8 , запропонувала останній зняти порчу наявними у неї грошима. Остання, будучи впевненою у своєму зціленні ОСОБА_6 , пішла за місцем свого проживання до квартири АДРЕСА_2 , звідки взяла грошові кошти у сумі 1 620 доларів США (що станом на 27.09.2022 року згідно з офіційним курсом НБУ становить 59 241, 13 гривень) та 8 200 гривень та повернулась до подвір`я даного будинку, де перебували ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , та передали їм дані гроші.

ОСОБА_6 , отримавши у своє розпорядження майно потерпілої ОСОБА_8 , а саме грошові кошти в сумі 1 620 доларів США (що станом на 27.09.2022 року згідно з офіційним курсом НБУ становить 59241, 13 гривень) та 8 200 гривень, з метою його заволодіння шляхом обману, розпочала проводити обряд, під час якого щось проговорювала, замотала гроші, які під час цих маніпуліцій непомітно для потерпілої замінила на сувеніри ззовні схожі на грошові кошти, та замотала їх у поліетиленовий пакет, який поклала у сумку ОСОБА_8 , після чого сказала потерпілій швидко повертатись додому, не оглядатися та нікому не казати про проведений обряд.

У цей час ОСОБА_7 в період обряду ніби ворожіння, постійно знаходилась поруч та спостерігала за обстановкою на подвір`ї, забезпечуючи цим безпеку їх злочинної діяльності.

Після закінчення обряду ніби ворожіння, що закінчився заволодінням грошовими коштами ОСОБА_8 . ОСОБА_6 повідомила ОСОБА_7 про успішну реалізацію їх спільного злочинного умислу. В подальшому вони спільно покинули місце вчинення злочину на автомобілі марки «ВА3-217130» д.н.з. НОМЕР_2 .

Привласненими грошима ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , розпорядились на власний розсуд, чим завдали потерпілій матеріального збитку на загальну суму 67 441,13 гривень.

Під час складання протоколу затримання в порядку ст.208 КПК України в гр. ОСОБА_7 , в присутності 2-х. понятих було виявлено та вилучено сумку рожевого кольору, яку вона тримала в руках в середині якої знаходився поліетиленовий пакет білого кольору з кольоровим малюнком в якому виявлено грошові кошти, які загорнуто в носову хустинку білого кольору, а саме чотири купюри номіналом 20 гривень, одна купюра номіналом 2 гривні, одна купюра номіналом 200 гривень, одна купюра номіналом 100 гривень, дві купюри номіналом 1 долар США, одна купюра номіналом 100 доларів США, також у сумці виявлено телефон марки Sigma чорного кольору з жовтими вставками по бокам, також в сумці виявлено та вилучено дві шапки світлих тонів та окуляри в чорній оправі, слот від сім-карти Joice.

Вищезазначені вилучені речі у відповідності до ст.98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

У даному випадку на вищевказані речі необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх відчуження, розпорядження та/або користування пошкодження, псування, зникнення, приховування, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи те, що майно, яке в порядку ст.208 КПК України було вилучене в гр. ОСОБА_7 , а саме: сумка рожевого кольору, в середині якої знаходився поліетиленовий пакет білого кольору з кольоровим малюнком в якому виявлено грошові кошти, які загорнуто в носову хустинку білого кольору, а саме чотири купюри номіналом 20 гривень, одна купюра номіналом 2 гривні, одна купюра номіналом 200 гривень, одна купюра номіналом 100 гривень, дві купюри номіналом 1 долар США, одна купюра номіналом 100 доларів США, також у сумці виявлено телефон марки Sigma чорного кольору з жовтими вставками по бокам, також в сумці виявлено та вилучено дві шапки світлих тонів та окуляри в чорній оправі, слот від сім-карти Joice, мають значення речових доказів, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для його відчуження, пошкодження, приховування, з урахуванням підстав ризиків невжиття заходів забезпечення кримінального провадження та доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені вище предмети.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

Окрім того, з вище вказаним предметами потрібно провести відповідні експертизи, щоб з`ясувати всі обставини вище вказаної події.

Сторони

Прокурор та слідча надали заяву про розгляд клопотання у їх відсутність зазначивши, що вимоги клопотання підтримують у повному обсязі та просять задовольнити.

Володілець майна про дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

За нормами ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду слідчим суддею клопотання, за допомогою технічних засобів, не здійснювалась.

Мотивація суду

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до підпункту 7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

-існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

-потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Як слідує зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.09.2022 року, в цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення ОСОБА_7 та ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, а саме шахрайство, вчинене повторно, або за попередньою змовою групою осіб, або таке, що завдало значної шкоди потерпілому. В цьому кримінальному провадженні встановлюється наявність в діях ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ознак складу кримінального правопорушення щодо заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з представленими матеріалами кримінального провадження (протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 27.09.2022 року, протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 27.09.2022 року, протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 27.09.2022 року, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 27.09.2022 року, протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_7 від 27.09.2022 року) формує у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що відповідне кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.190 КК України, могло бути вчинене, а ОСОБА_7 могла бути до нього причетна.

При цьому необхідно зауважити, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено. На підставі ст.168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Оскільки речі (грошові кошти, шапки, окуляри, мобільний телефон..) було вилучено під час особистого обшуку особи (затримана ОСОБА_7 в порядку ст.208 КПК України), і це майно може відповідати ознакам, передбаченим ч.2 ст.167 КПК України (грощові кошти є предметом кримінального правопорушення, шапки окуляри, мобільний телефон містять інформацію), воно має статус тимчасово вилученого.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного,…

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В ході особистого обшуку ОСОБА_7 , було вилучено сумку рожевого кольору, в середині якої знаходився поліетиленовий пакет білого кольору з кольоровим малюнком в якому виявлено грошові кошти, які загорнуто в носову хустинку білого кольору, а саме чотири купюри номіналом 20 гривень, одна купюра номіналом 2 гривні, одна купюра номіналом 200 гривень, одна купюра номіналом 100 гривень, дві купюри номіналом 1 долар США, одна купюра номіналом 100 доларів США, також у сумці виявлено телефон марки Sigma чорного кольору з жовтими вставками по бокам, також в сумці виявлено та вилучено дві шапки світлих тонів та окуляри в чорній оправі, слот від сім-карти Joice.

Постановою слідчого від 28.09.2022 року вилучені речі визнано речовим доказом.

Частиною першою та пунктом 1 ч.2 ст.170 КПК України передбачена можливість накладення арешту з метою забезпечення збереження речового доказу.

Правовою підставою арешту майна є відповідні положення ст.170 КПК України.

Досліджені матеріали дають слідчому судді підстави вважати, що заявлена прокурором мета - забезпечення збереження речових доказів - може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Оскільки, грошові кошти, які знаходились в поліетиленовому пакеті, загорнуті в носову хустку білого кольору є предметом кримінального правопорушення, мобільний телефон містить інформацію про вчинений злочин (домовленості між підозрюваними, відслідкування імеі, щодо місця знаходження підозрюваних), дві шапки, окуляри, слот від сімкартки також містять інформацію про вчинений злочин, а саме можливе маскування осіб.

З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У даному випадку доцільним є застування заборони користування та розпорядження цими речами, оскільки їх повернення підозрюваній може призвести до їх втрати чи знищення.

Окремо слід зазначити, що жодних негативних наслідків арешту майна для третіх осіб не вбачається.

Викладене вище свідчить про можливість і доцільність накладення арешту на тимчасово вилучене майно в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав (забезпечення збереження речового доказу). А тому клопотання прокурора слід задовольнити.

Також на підставі ст.174 КПК України підозрюваний, його захисник, …які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, (його) захисника …, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Щодо визначення місця зберігання речових доказів, у матеріалах кримінального провадження, то згідно ст.100 КПК України це є повноваженням слідчого а не слідчого судді, тому така вимога не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.2, 131, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, у кримінальному провадженні №0000600, а саме на сумку рожевого кольору, в середині якої знаходився поліетиленовий пакет білого кольору з кольоровим малюнком в якому виявлено грошові кошти, які загорнуто в носову хустинку білого кольору, а саме чотири купюри номіналом 20 гривень, одна купюра номіналом 2 гривні, одна купюра номіналом 200 гривень, одна купюра номіналом 100 гривень, дві купюри номіналом 1 долар США, одна купюра номіналом 100 доларів США, також у сумці виявлено телефон марки Sigma чорного кольору з жовтими вставками по бокам, також в сумці виявлено та вилучено дві шапки світлих тонів та окуляри в чорній оправі, слот від сім-карти Joice, зі забороною в користуванні та розпорядженні цим майном.

В інший частині відмовити.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1