ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 676/886/22

Провадження № 11-сс/4820/120/22

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000137 від 14 лютого 2022 року, за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 16 лютого 2022 року,

в с т а н о в и л а :
Ухвалою слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 16 лютого 2022 року задоволено клопотання старшого слідчого ВРЗСПЖЗО СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором Кам`янець-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000137 від 14 лютого 2022 року до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, із середньою загальною освітою, на утриманні має трьох неповнолітніх дітей, неодружений, не працює, в силу ст.89 КК України не має судимостей,

та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб з моменту фактичного затримання, тобто до 14 квітня 2022 року включно.

Захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просила скасувати ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 16 лютого 2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_7 про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Уважала, що рішення слідчого судді суду першої інстанції є необґрунтованим та передчасним.

На думку сторони захисту, жодних підстав уважати, що ОСОБА_7 буде переховуватись від суду, впливати на учасників кримінального провадження чи спробує вчинити інше кримінальне правопорушення немає, це не було встановлено судом, не обґрунтовано обвинуваченням та при розгляді клопотання не доведено.

Зокрема, посилалась на те, що посилання прокурора та слідчого судді на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним, відповідно до судової практики та рішень Європейського суду з прав людини не може слугувати обґрунтуванням при обранні такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою.

Захисник стверджував, що обраний найсуворіший вид запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою не відповідає меті його застосування, є безпідставним, тому вважала його застосування недоцільним.

Окрім того, звертала увагу, що існує ряд рішень Європейського суду з прав людини, відповідно до яких застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щонайбільше обмежує права громадянина, тому повинно бути викликаним реальною необхідністю, що знаходить свій вираз в обґрунтуванні та мотивуванні подання слідчого/прокурора та постанові судді.

Зокрема, на думку сторони захисту, тримання підозрюваного під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, застосування якого в даному конкретному випадку не є виправданим.

Згідно ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , яка підтримала доводи апеляційної скарги з викладених у ній мотивів; прокурора ОСОБА_5 в заперечення апеляційної скарги; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

З матеріалів провадження вбачається, що що 13 лютого 2022 року близько 23 год 30 хв, потерпілий ОСОБА_9 з метою вирішення конфлікту пройшов до однієї із кімнат житлового будинку домогосподарства АДРЕСА_1 , де вступив у словесну суперечку із підозрюваним ОСОБА_7 . Тоді, ж реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на спричинення тілесних ушкоджень потерпілому, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання. ОСОБА_7 в ході зазначеного конфлікту, знаходячись у вищевказаному приміщенні перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з метою спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 , діючи умисно, взявши із тумбочки ніж наніс останньому один удар в область грудної клітки зліва, внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення лівої половини трудної клітки з пораненням серця, пересічення 5 ребра, тампонади серця, пневмогемотораксу, геморагічного шоку III ступеня, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя в момент заподіяння.

За таких обставин, ОСОБА_7 підозрюється у спричиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказував на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із положеннями ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити певні дії, передбачені КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

На підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення надано зібрані у кримінальному провадженні докази, а саме це: відомості з рапорту реєстрації в ЄО №533 від 14 лютого 2021 року, відповідно до якого до чергової частини ВнП №2 Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області надійшло повідомлення про те, що у житловому будинку АДРЕСА_1 спричинено ножове поранення грудної клітки ОСОБА_9 ; відомості з протоколу огляду місця події від 14 лютого 2022 року, згідно якого проведено огляд житлового будинку АДРЕСА_1 , за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_7 , під час якого виявлено сліди вчинення кримінального правопорушення та інші докази вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка повідомила про те, що дійсно 13 лютого 2022 року батько ОСОБА_7 під час суперечки із ОСОБА_9 , яка відбулася у приміщенні житлового будинку АДРЕСА_1 завдав останньому один удар ножем у грудну клітку; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який повідомив про те, що близько 23-24 год до їх господарства прибіг ОСОБА_12 , який повідомив, що на господарстві «Хом`яків» порізали його брата ОСОБА_13 . Прибігши на вказане господарство із матір`ю, в одній із кімнат жилого будинку вони виявили брата ОСОБА_13 із пошкодженням грудної клітини. В ході спілкування із жителями господарства стало відомо, що ОСОБА_14 в ході конфлікту завдав один удар ножем у груди брату; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , який повідомив, що близько 24 год, перебуваючи у приміщенні кухні розташованої на домогосподарстві АДРЕСА_1 почув крики і вийшовши на вулицю від сестри дізнався, що батько ОСОБА_14 в ході конфлікту завдав один удар ножем у груди ОСОБА_16 ; довідкою від 14 лютого 2022 року Дунаєвецької ЦРЛ, відповідно до якої у потерпілого ОСОБА_9 наявні тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення лівої половини грудної клітки з пораненням серця, пересічення 5 ребра, тампонади серця, пневмогемотораксу, геморагічного шоку III ступеня; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 проведеного за участі захисника ОСОБА_6 , в ході якого він повідомив про обставини спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_16 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При обранні виду запобіжного заходу колегія суддів ураховує, що підозрюваний ОСОБА_7 офіційно не працевлаштований, раніше двічі притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення умисного злочину проти здоров`я особи, перебуває на обліку лікаря-нарколога, а також негативно характеризується за місцем проживання, як такий, що неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності та зловживає спиртними напоями.

Запобіжний захід застосовується виключно задля запобігання встановленим ризикам, факт існування яких наразі є доведеним стороною обвинувачення.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Колегія суддів приходить до висновку про наявність в даному випадку ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вони дають достатніх підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Ураховуючи та досліджуючи всі наведені стороною обвинувачення ризики, визначені у ст.178 КПК України обставини в їх сукупності, слідчий суддя місцевого суду обґрунтовано обрав підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Запобіжний захід це процесуальний захід, який полягає у тимчасовому обмеженні прав людини органом досудового розслідування, досягненням якого є певна мета.

Урахувавши всі обставини провадження, мету процесуальних обов`язків, можливість вчинити підозрюваним певних дій, колегія суддів приходить до висновку, про не можливість застосування іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини наголошував, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому слідству, судовому розгляду, продовжить вчиняти кримінальні правопорушення або ж створить загрозу суспільству.

Так, застосовуючи запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Крім того, Європейський суд з прав людини зазначав, що право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено державою з огляду на суспільний інтерес.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що підозрюваний або обвинувачений вчинить дії, які будуть перешкоджати досудовому слідству, судовому провадженню або створять певну загрозу суспільству.

При визначенні та дослідженні ризиків, закон не вимагає неспростовних доказів того, що особа одночасно, поза всяким сумнівом, вчинить відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що вона має реальну можливість і необхідність їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у майбутньому.

Колегією суддів установлено, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлено з дотриманням зазначених вимог чинного та міжнародного законодавства.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на думку колегії суддів апеляційного суду, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України та, належним чином забезпечить процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 .

Застосований до підозрюваного запобіжний захід буде відповідати тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється.
Колегія суддів уважає, що слідчий суддя місцевого суду належним чином врахував усі обставини провадження, об`єктивно оцінив особу підозрюваного, його сімейний стан, місце проживання, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та прийняв рішення про необхідність застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Колегією суддів апеляційного суду на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінено в сукупності всі обставини, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків, наявність у підозрюваного постійного місця роботи; відсутність судимостей в силу ст.89 КК України.

Колегія суддів зазначає, що висновок слідчого судді місцевого суду наразі повною мірою відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

Тому не обґрунтованими є доводи апеляційної скарги сторони захисту, які визнаються не належними та не беруться до уваги.

Обставини провадження свідчать про те, що заявлені ризики існують та вони виправдовують застосування вказаного запобіжного заходу.

Ті обставини, на які посилається сторона захисту, враховані, однак не можуть бути підставами для скасування застосованого запобіжного заходу.

Відтак, колегія суддів не убачає підстави для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду.

Керуючись ст.ст.407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :
Ухвалу слідчого судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 16 лютого 2022 року щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3