Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/753/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2022 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000021 від 06.06.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна вилученого у ході огляду місця події від 06.06.2022 року, а саме: автомобіля марки «Mazda», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , зеленого кольору та свідоцтва серії НОМЕР_3 про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «Mazda», державний номерний знак НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , які перебували у користуванні ОСОБА_5 .
Дослідивши додані до клопотання документи слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В силу положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ст.172 КПК України).
У своєму клопотанні дізнавач зазначає, що вилучені в ході огляду місця події від 06.06.2022 року транспортний засіб автомобіль марки «Mazda», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , зеленого кольору та свідоцтво серії НОМЕР_3 про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «Mazda», державний номерний знак НОМЕР_1 постановою дізнавача від 06.06.2022 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженні, проте належним чином завіреної копії постанови дізнавача до клопотання не додано.
Також, у прохальній частині клопотання дізнавач не зазначає яким чином слід накласти арешт на майно та які правомочності власника чи користувача майна слід обмежити шляхом накладення арешту на майно.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.
Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання про арешт майна без повідомлення власника такого може здійснюватися виключно щодо майна, яке не було тимчасово вилучене.
При цьому частинами 1, 9 ст. 135 КПК України визначено, що особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
З врахуванням наведених норм виклик власника майна з врахуванням визначеного нормами КПК України строку розгляду клопотання про арешт майна може здійснюватися виключно шляхом надсилання повістки про виклик електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Водночас, дізнавачем у клопотанні не вказано контактних даних, які б могли забезпечити оперативний виклик в судове засідання власника майна ОСОБА_4 , що унеможливлює належний виклик такого для розгляду клопотання, а отже клопотання в цій частині також не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України.
Крім того, у вказаному клопотанні дізнавач не зазначив, які саме дії необхідно провести з вилученим майном та їх значення для досудового розслідування, у тому числі підстав для неповернення майна його власнику. Зокрема, клопотання про арешт майна не містить конкретної підстави і мети арешту вилученого майна, а також відповідного обґрунтування необхідності арешту майна. Цитування в тексті клопотання положень ст.170 КПК України не підтверджує такої підстави і мети арешту вилученого майна, що зазначені в загальних рисах і неконкретно.
Зважаючи на вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням вимог Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Клопотання дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000021 від 06.06.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України повернути для усунення недоліків та приведення у відповідність до вимог ст. 171 КПК України.
Визначити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя: ОСОБА_1