Справа № 991/1978/22
Провадження 1-кс/991/1999/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,
В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора та Генерального прокурора України ОСОБА_4 щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) відомостей, викладених у заяві (повідомленні) Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 від 03.06.2022 про кримінальне правопорушення, в якій він просить:
- зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора у відповідності до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені в зазначеній заяві;
- відкрити кримінальні провадження за всіма зазначеними у заяві статтями Кримінального кодексу України та провести досудове розслідування.
Скарга мотивована тим, що Громадською організацією «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 на електронну пошту Офісу Генерального прокурора направлено заяву (повідомлення) від 03.06.2022 про кримінальні правопорушення, однак, відомості за вказаною заявою, у порушення вимог ст. 214 КПК України, до ЄРДР не внесено.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16.06.2022 провадження за вищезазначеною скаргою відкрито.
Голова Громадської організації «Софія» ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги, до суду не з`явився, у прохальній частині скарги та в окремому клопотанні (Вх. № ЕП-5381/22-Вх від 20.06.2022) просив проводити розгляд скарги за його відсутності.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, Офісу Генерального прокурора про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду не з`явився, причин неявки не повідомив.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести судове засідання за відсутності особи, яка звернулася зі скаргою, та представника особи, бездіяльність якої оскаржується.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши зміст скарги та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 33-1 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються:
а) кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем;
б) кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України.
Відповідно до ч. 2 статті 33-1 КПК України, слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Частиною 1 статті 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Аналіз вказаних положень закону дає підстави зробити висновок, що до Вищого антикорупційного суду, окрім іншого, оскаржується бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення щодо складів злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду.
Слідчим суддею встановлено, що заявник оскаржує бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора та Генерального прокурора України ОСОБА_4 щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про можливе вчинення керівником Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених статтями 209, 364 КК України, що, відповідно до положень ст. 33-1 КПК України, належать до підсудності Вищого антикорупційного суду, та кримінальних правопорушень, передбачених статтями 109, 111, 161, 170, 255, 256, 258, 365, 366, 367, 396, 442 КК України, що, відповідно до положень ст. 33-1 КПК України, не належать до підсудності Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до змісту пункту 20-2 Перехідних положень Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України, у разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні Вищому антикорупційному суду, судове провадження здійснює Вищий антикорупційний суд, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов до висновку про здійснення судового провадження щодо розгляду скарги Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 , оскільки виділення в окреме провадження матеріалів зазначеної скарги щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, які не віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду, є недоцільним та може негативно вплинути на повноту судового розгляду.

Під час судового розгляду скарги встановлено, що головою Громадської організації «Софія» ОСОБА_3 на електронну пошту Офісу Генерального прокурора направлено заяву (повідомлення) від 03.06.2022 про можливе вчинення керівником Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 кримінальних правопорушень.
Як вбачається із копії листа прокурора третього відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора № 17/2/3-24728-22 від 10.06.2022, наданого ОСОБА_3 , заява голови громадської організації «Софія» ОСОБА_3 щодо можливих неправомірних дій керівництва Вінницької обласної прокуратури розглянута. При її розгляді встановлено, що у заяві відсутні відомості, що можуть свідчити про вчинення будь-якого кримінального правопорушення, а її зміст фактично зводиться до неналежної, на думку заявника, організації особистого прийому громадян керівництвом Вінницької обласної прокуратури. У заяві належним чином не аргументовано наявність у діях зазначених посадових осіб органів прокуратури суб`єктивної та об`єктивної сторони кримінальних правопорушень та об`єктивно існуючого причинно-наслідкового зв`язку між кримінально карними діяннями тієї чи іншої особи і певними суспільно небезпечними наслідками, наявність яких є обов`язковою складовою кримінальних правопорушень. За таких обставин, встановлено відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Слідчим суддею встановлено, що зі змісту заяви Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 вбачається, що ним порушено питання щодо можливого вчинення керівником Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а саме набуття активів, вартість яких перевищує його законні доходи, а також, коротко викладено обставини, що можуть свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення, а тому, відповідно до положень ст. 214 КПК України, відомості, викладені в даній заяві, підлягають внесенню до ЄРДР.

Що стосується вимоги про зобов`язання уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора відкрити кримінальні провадження за всіма зазначеними у заяві статтями Кримінального кодексу України, то в цій частині скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Пунктами 4 та 5 частини 5 ст. 214 КПК України встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Аналіз положень пункту 4 дає підстави зробити висновок, що короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та вносяться до реєстру, наводяться заявником.
Проте, аналіз змісту пункту 5 не дає підстав вважати, що до повноважень заявника належить вирішення питання про попередню правову кваліфікацію наведеного ним злочину.
Частиною 2 статті 60 КПК України встановлено, що заявник має право: 1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; 2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи; 3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.
Вказаною нормою не передбачено права заявника вирішувати питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вносяться прокурором або слідчим до ЄРДР.
Таким чином, питання про попередню правову кваліфікацію обставин, які вносяться до ЄРДР, вирішується саме слідчим або прокурором, які вносять відповідні дані до реєстру. Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення зроблена заявником у заяві, не має обов`язкового характеру для слідчого або прокурора.

Враховуючи вищезазначене, скарга Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою Громадської організації «Софія» в особі її голови ОСОБА_3 від 03.06.2022.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6