Справа № 274/3498/22 Провадження № 1-кс/0274/882/22
УХВАЛА
27.07.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідча звернулася до суду з указаним клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.07.2022 близько 14 год. 00 хв. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 перебували на території дитячого майданчика по АДРЕСА_1 , де сиділи на одній із лавок.
В цей же день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, а саме велосипеда «Україна» виробництва Харківського велосипедного заводу, вартістю 1500 грн., який належить ОСОБА_7 , та який стояв позаду лавки, де вони сиділи.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, а також те, що ОСОБА_7 спостерігає за його діями, незважаючи на умовляння останнього, повернути належне йому майно, в період дії військового стану, запровадженого на всій території України, відповідно до указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», взяв велосипед «Україна» за руль та повів його у невідомому напрямку, таким чином відкрито заволодів чужим майном, чим спричинив ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 1500 грн. В подальшому викраденим розпорядився на власний розсуд.
Своїми умисними діями, які виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.186 КК України.
Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні, відповідно до вимог КПК України, доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 21.07.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом впізнання речей від 21.07.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , в ході якого останній визнав вину у вчиненні кримінального правопорушення; іншими доказами у кримінальному провадженні у їх сукупності.
Метою застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що орган досудового розслідування, керуючись, п.1 ч.1 ст.177 КПК України має підстави вважати, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість покарання за інкриміноване кримінальне правопорушення, будучи особою раніше судимою 15.03.2012 року Ружинським районним судом Житомирської області за ч.2
ст.307 КК України на 3 роки позбавлення волі з конфіскацією майна, судимість у якого не знята та непогашена у встановленому Законом порядку, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки покарання за інкримінований злочин передбачено виключно у виді позбавлення волі строком віл 7 до 10 років.
Орган досудового розслідування керуючись п.3 ч.1 ст.177 КПК України не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілого ОСОБА_7 з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій. Даний факт підтверджується тим, що потерпілий у кримінальному провадженні є особою, яка відома підозрюваному.
А тому, є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний буде намагатися вплинути на потерпілого та інших учасників у кримінальному провадженні.
Також, керуючись п.4 ч.1 ст.177 КПК України, орган досудового розслідування не виключає можливість, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом не прибуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, за місцем проживання не зареєстрований.
Також, керуючись п.5 ч.1 ст.177 КПК України орган досудового розслідування не виключає можливість, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ніде не працює та не має стабільного заробітку. Неодноразово був засуджений та відбував покарання за вчинення майнових злочинів.
За віком ОСОБА_4 не є особою похилого віку та за станом здоров`я не потребує стаціонарного лікування.
Таким чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжного заходу необхідно обрати останньому не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання вказаним ризикам.
Враховуючи викладене, слідча просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиції сторін
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, наведених у ньому, та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину не визнав, проти задоволення клопотання заперечив, просить суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою - домашній арешт, оскільки проживає разом з матір`ю похилого віку, яка потребує допомоги.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні також заперечив щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання вартою. Стверджує, що ризики, які заявлені прокурором є лише його оціночними твердженнями та не підтверджені жодними доказами. Просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частинами 2 та 4 ст. 194 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді
Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
27.07.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідча посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду місця події від 21.07.2022; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол впізнання речей від 21.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_7 ; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 , у ході якого останній визнав вину у вчиненні кримінального правопорушення; іншими доказами у кримінальному провадженні у їх сукупності.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Так, на момент розгляду клопотання, наданими до нього матеріалами підтверджується наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.
Таким чином встановлено, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, є обґрунтованою.
Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведено можливість незаконного впливу підозрюваним на потерпілого. Щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, продовження вчиняти інші кримінальні правопорушення, то такі, як вважає слідчий суддя, є цілком ймовірним, оскільки ОСОБА_4 раніше судимий, має непогашену судимість, підозрюється у вчиненні злочину, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.
На переконання слідчого судді прокурором не доведено ризик, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ні слідчим у клопотанні, ані прокурором у судовому засіданні не вказано, якими доказами та доводами наявність такого ризику підтверджується.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Запобіжний захід, в тому числі у вигляді тримання під вартою, є засобом для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного під час проведення досудового розслідування та судового провадження, а не мірою відповідальності за скоєне, а тому тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, можливе притягнення до кримінальної відповідальності, не можуть бути домінуючим критерієм для обрання запобіжного заходу.
Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявність обґрунтованих фактів, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, доведеним прокурором.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу підозрюваному, згідно зі ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі від 7 до 10 років, вагомість зібраних слідством доказів.
Також, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя бере до уваги, що в матеріалах, долучених до клопотання, відсутні будь-які докази, що відносно підозрюваного раніше обирався будь-який запобіжний захід, що він його порушував або підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення в той час, як відносно нього діє запобіжний захід.
З урахуванням викладених обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування щодо підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу, пов`язаного з позбавленням волі у вигляді тримання під вартою, проте вважає за доцільне обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
За таких обставин, з метою досягнення мети застосування запобіжного заходу - виконання процесуальних обов`язків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання частково та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю, а також покладає на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_4 не був затриманий, слідчий суддя застосовує запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю з 28.07.2022.
Керуючись ст.ст. 176 179, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 206, 208, 309 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання - задовольнити частково.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю.
Заборонити ОСОБА_4 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 строком на 60 днів до 23.09.2022 (включно).
В задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;
- не залишати житло, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілим в даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Встановити строк дії ухвали до 23.09.2022 включно. По закінченню даного строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Бердичівського районного відділу поліції Головного Управління Національної Поліції в Житомирській області.
Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 28.07.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_10