Провадження № 1-кс/947/9153/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.09.2022 рок слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 00000501 від 20.07.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бзиб, міста Гагра республіки Грузія, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, працюючого на посаді менеджера з питань регіонального розвитку з обслуговування ДП «БІК Україна» у ТОВ «ВЕСТ РОСТ», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
ОСОБА_5 стороною обвинувачення підозрюється у тому, що він, діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, вчинив організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України на виїзд, з метою особистого збагачення за попередньою змовою групою осіб з громадянином ОСОБА_8 та іншими на теперішній час не встановленими особами, в ході спілкування особисто та засобами мобільного зв`язку повідомив громадянину ОСОБА_9 про спосіб незаконного поправлення ОСОБА_9 через державний кордон України шляхом надання завідомо недостовірного документа шляхом незаконного перетину одного з пунктів пропусків в Одеській області, за умови передачі для ОСОБА_5 та інших невстановлених наразі осіб грошових коштів у сумі 6500 доларів США, який має особисто та через спільників здійснити виготовлення завідомо недостовірного документа, який надав би можливість ОСОБА_9 перетнути державний кордон України в одному з пунктів пропуску, шляхом виконання вказівок та використання наданого ОСОБА_5 документу.
07.09.2022 року приблизно об 11 год. 30 хв. діючи з тих же корисливих мотивів спрямованих на незаконне збагачення ОСОБА_5 особисто отримав від ОСОБА_9 першу частину грошових коштів у сумі 2 500 (дві тисячі п`ятсот) доларів США (що відповідно до даних НБУ станом на 07.09.2022 складало 91 400 гривень) після чого ОСОБА_5 попередньо проінструктувавши громадянина ОСОБА_9 про порядок строки та умови перетину державного кордону України, роз`яснив, що останній має звернутися до одного з лікарських закладів за вказівкою ОСОБА_5 та отримати там довідку про стану незадовільний стан здоров`я, яку в подальшому ОСОБА_9 має використовувати в ході переправлення через державний кодон України в одному з пунктів пропуску через державний кордон України, який зазначить ОСОБА_5 .
В подальшому, 13.09.2022 року приблизно об 14 год. 20 хв., перебуваючи в салоні автомобіля марки «Skoda» марки «Rapid», чорного кольору, з державним номерним знаком « НОМЕР_1 », що перебуває в його власності та користуванні, на місці для паркування автомобілів ресторану швидкого харчування McDonald's за адресою: АДРЕСА_3 , попередньо особисто та засобами мобільного зв`язку повідомивши ОСОБА_9 , що з метою подальшого переправлення через державний кордон України, має звернутися до лікаря Комунальної некомерційної установи міської клінічної лікарня №10 Одеської міської ради з метою подальшого отримання медичного висновку про наявність захворювань у ОСОБА_9 , при особистій зустріч із громадянином ОСОБА_9 , діючи з тих же мотивів та за попередньою змовою групою осіб, з метою конспірації своїх протиправних дій повідомивши ОСОБА_9 , що усі інструкції та документи він отримає згодом вже після передачі другої частини неправомірної вигоди після чого отримав особисто від ОСОБА_9 другу частину обумовленої суми грошових коштів у сумі 4 000 (чотири тисячі) доларів США що відповідно до даних НБУ станом на 13.09.2022 року складало 146 240 гривень).
За викладених обставин 14.09.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України за кваліфікуючими ознаками: організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, вчинені за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів.
Сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати, виготовити або спотворити будь-які речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Щодо розміру застави повідомив, що згідно даних досудового розслідування, підозрюваний займається вказаною діяльністю тривалий час, тобто має певні збереження. На даний час перевіряється причетність підозрюваного до аналогічних правопорушень.
Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та зазначив, що ризики викладені в клопотанні не обґрунтовані, його підзахисний має стійкі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, не переховувався від суду. Щодо ризику знищення, спотворення будь яких речей, не зазначено які саме речі прокурор має на увазі, щодо ризику впливу на свідків, то він також не може бути прийнятий, так як не вказано на яких саме свідків на думку сторони обвинувачення, його підзахисний може тиснути. Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також є необґрунтованим, так як раніше він не притягувався до кримінальної відповідальності, не надано будь яких даних, що він продовжить вчиняти кримінальні правопорушення. Просив відмовити в задоволені клопотання в повному обсязі, у разі якщо слідчий суддя вирішить, що необхідно обрати відносно підозрюваного запобіжний захід, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний у судовому засіданні зазначив, що з пред`явленою йому підозрою погоджується та свою провину визнає. Просив не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, що свідчать про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 14 вересня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України підтверджується:
-протоколами допиту свідка ОСОБА_9 , в яких останній пояснив, що ОСОБА_5 за грошові кошти у сумі 6500 доларів США обіцяв останньому зробити документи, які дозволять ОСОБА_9 незаконно перетнути державний кордон України.
-протоколом проведення обшуку від 13.09.2022 року за адресою: АДРЕСА_3 , парковка ресторану «McDonalds» у транспортному засобі «Skoda Rapid» бежевого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , в ході проведення якого було виявлено та вилучено заздалегідь «несправжні» імітаційні грошові кошти загальній сумі 4 000 доларів США, мобільні телефони ОСОБА_5 ;
-протоколом проведення обшуку від 13.09.2022 року за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: грошові кошти купюрами номіналом 100 доларів США у кількості 23 штук;
-протоколом ідентифікації (помітки) грошових коштів від 07.09.2022 року;
-протоком огляду мобільного телефону ОСОБА_9 від 09.09.2022 року;
-протоколом проведення впізнання особо за фотознімками від 10.09.2022 року, на якому ОСОБА_9 впізнав особу ОСОБА_5 ;
- комплексом негласних слідчих (розшукових) дій, у тому числі і щодо яких триває процедура розсекречення.
- матеріалами виконаного доручення оперативними співробітниками оперативних підрозділами, та іншими доказами у їх сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
При розгляді клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик також в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя звертає увагу на наступне: підозрюваний має зареєстроване місце проживання на території Донецької області, яка є частково окупованою відповідно до чого у підозрюваного наявна можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також те, що останній підозрюється саме у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України на виїзд, що може бути фактором, який сприятиме останньому у залишенні території України та переховуванні від органу досудового розслідування та суду. Вказане обґрунтовує ризик переховування.
Враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, крім того сторона обвинувачення зазначає, що на теперішній час у кримінальному провадженні не допитано усіх свідків, покази яких мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, а отже, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
При цьому ризик незаконного впливу на свідків є об`єктивним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Також, враховуючи посилання прокурора на те, що на теперішній час не всіх свідків допитано, не всі обставини кримінально протиправних дій встановлені, слідчий суддя також приходить до переконання, що ризик знищення речей та документів, які мають значення доказів у кримінальному провадженні також наявний.
В частині посилання сторони обвинувачення на існування в рамках кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується із стороною захисту в частині посилання на необґрунтованість вказаних ризиків, з огляду на наступне.
Стороною обвинувачення не обґрунтовано те, яким чином підозрюваний зможе перешкоджати кримінальному провадженню, а тому слідчий суддя приходить до переконання про формальність посилання сторони обвинувачення на існування такого ризику та про його фактичну відсутність.
Сторона обвинувачення в своєму клопотанні посилається також на наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Разом з тим, слідчий суддя погоджується із стороною захисту та вважає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в матеріалах доданих в обґрунтування клопотання та є необґрунтованим, так як стороною обвинувачення не надано даних, що вказують на те, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності або відповідно до оперативної інформації планує вчинити інше кримінальне правопорушення.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрювана), складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 грн. Проте, слідчий суддя погоджується із стороною обвинувачення в тій частині, що вказаний розмір застави не зможе вплинути на ризики, які наявні на даний момент та встановлені в судовому засіданні обставини, як вчинення злочину з корисливих мотивів, так і особу підозрюваного.
Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого з корисливих мотивів, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, а саме того факту, що останній підозрюється у вчинені правопорушення організація незаконного переправлення осіб через державний кордон саме під час дії режиму воєнного стану в державі, з огляду на майновий стан підозрюваного, а саме, на ту обставину, що за свої незаконні дії підозрюваний отримував грошові кошти у розмірі 6500 доларів, як повідомив в судовому засіданні прокурор вказаний злочин вчинено не в перший раз, згідно НРСД які на даний час сторона обвинувачення не може суду надати, підозрюваний систематично займався вказаною незаконною діяльністю, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується із органом досудового розслідування, що у даному випадку розмір застави у зазначених межах не здатний забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому на думку слідчого судді доцільним є застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу з призначенням застави у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у розмірі вісімсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На думку слідчого судді, вказаний розмір застави буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 00000501 від 20.07.2022 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Держаній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 12.11.2022 року, включно, в межах строку досудового розслідування.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі вісімсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 984 800 (один мільйон дев`ятсот вісімдесят чотири тисячі вісімсот) гривень
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 12.11.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;
5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1