Справа № 947/9415/22
Провадження № 1-кс/947/5529/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , дослідивши клопотання старшого слідчого в СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000963 від 23.06.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Як вбачається з клопотання, у провадженні СУ ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження №0000963 від 23.06.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

З обставин викладених в клопотанні вбачається, що 30.05.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:001:0742 площею 3,4041 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

По кримінальному провадженню завдано матеріальну шкоду на загальну суму 7 044 899 гривень.

Таким чином, з метою забезпечення відшкодування завданої внаслідок кримінального правопорушення шкоди, забезпечення цивільного позову, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на належний підозрюваному об`єкт нерухомості.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Як вбачається з поданого клопотання та долучених в його обґрунтування матеріалів, стороною обвинувачення під час складання клопотання не було дотримано вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, що позбавляє можливості слідчого суддю розглянути таке клопотання по суті.

Матеріалами клопотання підтверджується, що СУ ГУНП в Одеській області обґрунтовано здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України

30.05.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У своєму клопотанні сторона обвинувачення просить слідчого суддю накласти арешт з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Разом з тим, до клопотання не долучено жодних доказів пред`явлення в рамках даного кримінального провадження такого цивільного позову та самого позову.

На підставі викладеного, враховуючи зазначені недоліки клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає поверненню прокурору, з встановленням відповідного процесуального строку.

Керуючись ст. ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого в СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000963 від 23.06.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1