Справа № 535/1713/22
Провадження № 1-кс/535/372/22
Ухвала
Іменем України

13 жовтня 2022 року смт Котельва

Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської області ОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 3 Харківського РУП № З ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001395 від 04.10.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.
До суду надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001395 від 04.10.2022, за ч. 2 ст. 263 КК України, а саме: ніж, лезо якого виконане з металу, рукоятка виконана с пластику у шкіряному чохлі; металевий розкладний ніж; «Нунчаки» - виконані з дерева, скріплені кольоровою мотузкою.

У обґрунтування клопотання зазначено, що 04.10.2022 до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області, надійшло повідомлення, про те, що на відкритій ділянці місцевості поблизу будинку № 11 по вул. Сумський шлях, смт Солоницівка, Харківського району Харківської області, зупинено транспортний засіб VOLKSWAGEN - GOLF, р.н. НОМЕР_1 , сірого кольору, під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зазначеному транспортному засобі виявлено та вилучено майно схоже на холодну зброю. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити без її участі, про що надала відповідну заяву.
Володілець майна у судове засідання не з`явився, просить судовий розгляд здійснювати у його відсутність, не заперечує проти задоволення клопотання, про що свідчить телефонограма.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.
Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001395 від 04.10.2022 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.
Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Статтею ст. 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 04.10.2022 здійснено виїзд з метою огляду місця події відкритої ділянки місцевості поблизу будинку АДРЕСА_1 , де було виявлено транспортний засіб марки VOLKSWAGEN - GOLF р.н. НОМЕР_1 сірого кольору під керуванням ОСОБА_5 , під час проведення огляду якого було виявлено та вилучено речі, згідно з переліком у клопотанні.
Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За змістом ч. 7 ст. 236 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.

Згідно з п. 4 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду затверджений Наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служба безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 № 51/401/649/471/23/125, до вилучених з обігу належать: предмети, придбання і використання яких здійснюється за особливими дозволами і вичерпний перелік яких визначений законодавством України; предмети, виготовлення, придбання, зберігання, збут і розповсюдження яких забороняється законодавством; документи, визначені законодавством та іншими нормативними актами.

Порядок видання дозволів на придбання, зберігання, перевезення та використання зброї та боєприпасів до неї, визначений Інструкцією про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженою Наказом Міністерства внутрішніх справ України 21.08.1998 № 622.

У науково-практичному коментарі до ст. 263 КК України зазначено, що предметом злочину можуть бути: вогнепальна зброя, бойові припаси, вибухові речовини, вибухові пристрої, холодна зброя.

Як убачається із витягу ЄРДР у ОСОБА_5 виявлені та вилучені предмети зовні схожі на холодну зброю.

Відповідно до п. п. 1, 2 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України», затвердженого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 року № 2471-ХІІ? не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України зброя, боєприпаси (крім мисливської і пневматичної зброї, зазначеної в додатку N 2, і боєприпасів до неї, а також спортивної зброї і боєприпасів до неї, що придбаваються громадськими об`єднаннями з дозволу органів внутрішніх справ), бойова і спеціальна військова техніка, ракетно-космічні комплекси; вибухові речовини й засоби вибуху.

Враховуючи, що ОСОБА_5 не має спеціального дозволу на придбання, зберігання, перевезення та використання холодної зброї, слідчий суддя вважає, що зазначені вище речі відносяться до предметів вилучених з обігу, тому прокурором доведена необхідність арешту вилученого майна як речових доказів, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий судя
постановив:
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити повністю.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001395 від 04.10.2022, за ч. 2 ст. 263 КК України, а саме: ніж - лезо виконане з металу, рукоятка виконана с пластику, у шкіряному чохлі, який поміщено до паперового конверту підписаний понятими та опечатаний; металевий розкладний ніж, який поміщено у сейф-пакет «WAR 0076682» підписаний понятими та опечатаний; «Нунчаки» - виконані з дерева, скріплені кольоровою мотузкою, поміщено у сейф-пакет № 7218565 підписаний понятими та опечатаний.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1