Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/138/22
номер провадження 1-кс/695/413/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника третьої особи, щодо майна якої вирішується клопотання про арешт майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання старшого слідчого Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000851 вiд 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України, а саме на майно та корпоративні права Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» (Черкаська область, Золотоніський район, с. Коробівка, ).
В обґрунтування клопотання слідчого зазначено, що 08.12.2021 до Золотоніського РВП ГУНП Черкаській області надійшло звернення за фактом підробки протоколу загальних зборів членів за ОСТ «Славутич» від 09.10.2021, вiдповiдно до якого було внесено вiдомостi до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.12.2021 про зміну керівника ОСТ «Славутич» на ОСОБА_6 .
За даним фактом слідчим відділом Золотоніського районного вiддiлу поліції ГУНП Черкаській областi вiдкрито кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених 1 ст. 358, 1, 2 ст. 190 КК України.
У ході проведення досудового розслідування встановлено, що невстановленими слідством особами було виготовлено фіктивний, підроблений протокол загальних зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.12.2021, який незаконно пiдписано ОСОБА_6 та секретарем загальних зборів членів товариства ОСОБА_7 , також виготовлений фіктивний реєстр з підробленими підписами членiв ОСТ «Славутич», які нібито брали участь у голосуванні на загальних зборах товариства від 09.10.2021, де розглядалися питання, які стосуються ОСТ «Славутич», зокрема обрання голови правління Товариства та ревізійної комiсiї Товариства. Зазначені документи ОСОБА_6 використав для внесення відомостей до Єдиного державного реестру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 02.12.2021 про зміну керівника ОСТ «Славутич».
Як зазначено у клопотанні, протокол загальних зборів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 та реєстр iз підробленими підписами членів ОСТ «Славутич» - документи, які містять зафіксовану фіктивну інформацію із неправомірними подіями, що спричинюють вiдповiднi наслідки правового характеру.
У ході досудового розслідування було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , яка пояснила, що вона є членом ОСТ «Славутич». Так, 24.07.2021 вона була присутня на загальних зборах товариства ОСТ «Славутич», що розташований в адміністративних межах с. Коробівка, Золотоніського району, Черкаської області. На початку грудня вона дізналася, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб пiдприємцiв та громадських формувань 02.12.2021 змінено керівника ОСТ «Славутич», підставою для вказаної зміни став протокол загальних зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021. Фактично 09.10.2021 зборiв членів ОСТ «Славутич» не відбувалося, а вказаний протокол загальних зборів членів товариства є підробленим та складений з порушенням норм та вимог. На даний час вона отримує скарги від діючих членів ОСТ «Славутич» про те, що вони не були присутнi пiд час вищевказаних зборів, а їхні підписи в реєстрі та протоколi зборiв є підробленими. Вважає, що реєстратор вніс зміни в Єдиний держаний реєстр юридичних осіб на пiдставi пiдробленого протоколу зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021.
У ході досудового розслідування допитано членів ОСТ «Славутич», а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , які розповіли, що 09.10.2021 вони на зборах членів ОСОБА_19 не були, підпис в протоколі загальних зборiв не ставили.
Також слідчий у клопотанні стверджує, що незастосування заходів забезпечення у виді арешту призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, вiдчуження майна, слідчий вказує, що враховуючи зібрані докази, які отримані в результаті допитів потерпілої ОСОБА_4 , в якості свідків членів ОСТ «Славутич», які вказують на підробку невідомими особами їх підписів у офіційному документі (протоколi загальних зборів членів товариства) в результаті чого вищезазначені призвели до юридичних наслідків у вигляді змiни керівника ОСТ «Славутич», шляхом подання ОСОБА_6 до державного реєстратора заздалегідь підробленого документа. Тому дії осіб, які причетні до вказаних кримінальних правопорушень можуть бути направлені на незаконне заволодіння майном ОСТ «Славутич», що перебуває на його балансі, також незаконній приватизації, відчуженні земельних ділянок товариства на користь третіх осіб.
Крім того у клопотанні слідчого вказано, що метою застосування арешту на майно ОСТ «Славутич» є забезпечення збереження речових доказів (майна товариства), запобігання невідомими особами, спільно з ОСОБА_6 продовжити свою протиправну дiяльнiсть по відношенню до майна товариства, запобігти привласненню, відчуженню, переоформленню його на підставних осіб, унеможливлення внесення подальших змін в державний реєстр речових прав недостовірних відомостей про перелік засновників (учасників) юридичної особи, їх частки в статутному фонді, внесення змін щодо інформації про бухгалтера, представників товариства, які повноважені вчиняти в мені юридичної особи за довіреностями, шляхом зобов`язання ухвалою слідчого судді заборонити суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам, якi здiйснюють діяльність на території України та іншим суб`єктам, що вчиняють реєстраційні дії з державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яким іншим особам, наділеним функціями державного реєстратора, вчиняти, здійснювати, проводити будь-які реєстраційні дії, передбачені Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» відносно/щодо ОСТ «Славутич» код ЄДРПОУ 22798560, в тому числі, але не виключно, заборонити вносити зміни до вiдомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про зміну складу та часток учасників товариства, змiну особи, що уповноважена вчиняти юридичнi вiд iменi товариства, про зміну органів управління товариства, про зміну місцезнаходження товариства, про зміну розміру статутного капіталу товариства, проводити передачу реєстраційної справи товариства.
Як зазначено у клопотанні слідчого невжиття заходів з боку правоохоронних органів, щодо збереження майна ОСТ «Славутич» може в подальшому призвести до негативних наслідків по відношенню до всіх членів товариства, а саме втрати їхнього законно набутого майна, потерпілими від вказаних протиправних діянь можуть бути всі члени ОСТ «Славутич». По даному факту проводиться досудове розслідування, яке потребує проведення ряду слідчих (розшукових) дій з усіма членами товариства, а також призначення та отримання результатовiдних судово почеркознавчих експертиз, тому у зв`язку з вищевикладеним та для встановлення об`єктивної істини органу досудового розслідування потрібний певний період часу, а зволікання часом та не накладення арешту може призвести до втрати майна.
З огляду на наведені обставини слідчий за погодженням з прокурором звернувся з відповідним клопотанням до суду про накладення арешту на майно та корпоративні права Об`єднаного садівничого товариства «Славутич».
Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_20 від 27.07.2022 вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк у сімдесят дві години.

У визначений ухвалою строк прокурор Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 30.07.2022 (згідно з відбитком Укрпошти на поштовому конверті) звернулась до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000851 від 09.12.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме: установчих документів, майна товариства та корпоративних прав Об`єднаного садівничого товариства «Славутич».
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 08.12.2021 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення за фактом підробки протоколу загальних зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021, вiдповiдно до якого було внесено вiдомостi до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.12.2021 про зміну керівника ОСТ «Славутич» на ОСОБА_6 .
За даним фактом слідчим відділом Золотоніського районного вiддiлу поліції ГУНП в Черкаській областi вiдкрито кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000851 вiд 09.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Також 03.06.2022 до Золотоніської окружної прокуратури звернулася голова ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 . iз заявою про вчинення колишнім головою правлiння ОСТ «Славутич» кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України.
За даним фактом слідчим відділом Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області відкрито кримінальне провадження, вiдомостi про яке внесено до Єдиного реестру досудових розслідувань за № 0000005 від 03.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Також у ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №000005 від 03.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України встановлено, що ОСОБА_6 повторно, зловживаючи довірою членів ОСТ «Славутич», заволодiв iхнiми грошовими коштами, тому в даному випадку вбачається склад злочину, передбачений ч. 2 ст. 190 КК України.
За даним фактом слідчим відділом Золотоніського районного вiддiлу поліції ГУНП в Черкаській області відкрито кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000567 від 13.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Постановою процесуального керiвника по справі від 14.07.2022 вказані кримінальні провадження об`єднані в одне провадження, № 0000851 вiд 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України.
У ході проведення досудового розслідування встановлено, що невстановленими слідством особами було виготовлено фіктивний, підроблений протокол загальних зборiв членів ОСТ «Славутич» від 09.12.2021, який незаконно підписано ОСОБА_6 та секретарем загальних зборів членів товариства ОСОБА_7 , а також виготовлений фіктивний реєстр з підробленими підписами членiв ОСТ «Славутич», які нібито брали участь у голосуванні на загальних зборах товариства вiд 09.10.2021, де розглядалися питання, які стосуються ОСТ «Славутич», зокрема обрання голови правління Товариства та ревізійної комісії Товариства.
Зазначені документи ОСОБА_6 використав для внесення відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 02.12.2021 про зміну керiвника ОСТ «Славутич».
Протокол загальних зборів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 та реєстр iз підробленими підписами членів ОСТ «Славутич» документи, які містять зафіксовану фіктивну інформацію із неправомірними подіями, що спричинюють вiдповiднi наслiдки правового характеру.
У ході досудового розслідування було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , яка пояснила, що вона є членом ОСТ «Славутич». Так, 24.07.2021 вона була присутня на загальних зборах товариства ОСТ «Славутич», що розташований в адміністративних межах с. Коробівка Золотоніського району Черкаської області. На початку грудня дізналася, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 02.12.2021 змінено керівника ОСТ «Славутич», підставою для вказаної зміни став протокол загальних зборiв членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021. Фактично 09.10.2021 зборів членів ОСТ «Славутич» не відбувалося, а вказаний протокол загальних зборiв членiв товариства є підробленим та складений з порушенням норм та вимог. На даний час вона отримує скарги вiд дiючих членів ОСТ «Славутич» про те, що вони не були присутнi пiд час вищевказаних зборів, а їхні підписи в реєстрі та протоколi зборiв являються підробленими. Вважає, що реєстратор вніс зміни в Єдиний держаний реєстр юридичних осіб на пiдставi пiдробленого протоколу зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021.
У ході досудового розслідування допитано членів ОСТ «Славутич», а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_21 , ОСОБА_18 , які розповіли, що 09.10.2021 вони на зборах членів ОСТ «Славутич» не були, підпис в протоколі загальних зборiв не ставили. Також допитано в якості потерпілих інших членів ОСТ «Славутич».
Згідно з Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фiзичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 26.07.2022, засновниками (учасниками) ОСТ «Славутич» є 351 особа, керівником даної юридичної особи є ОСОБА_4 .
Отже власник зазначеного майна, на цьому етапі досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, бере участь у статусі третьої особи, що обумовлено необхідністю звернення з вказаним клопотанням про арешт майна не слідчим, а прокурором, так як вимагають норми ч. 2 ст. 64-2 КПК України.
Постановою заступника начальника CB Золотоніського РВП ОСОБА_22 від 29.07.2022 у кримінальному провадженні у якості речових доказів визнано установчі документи ОСТ «Славутич».
Також у клопотанні прокурор вказує, що на етапі досудового розслідування звернення до слідчого судді виправдовує ступінь втручання у права і свободи особи, оскільки заявником та однією з потерпілих по кримінальному провадженні є ОСОБА_4 , яка є членом ОСТ «Славутич», заявницею по кримінальному провадженню та діючим керівником вказаного товариства та третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Згідно з поданою заявою та наданих показів в якості потерпілої, керівник ОСОБА_4 не заперечує, щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження - арешту майна, тому завдяки вказаному заходу буде виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням.
Посилаючись на те, що метою застосування арешту на майно ОСТ «Славутич» є забезпечення збереження речових доказів (майна товариства, установчих документів), запобігання невідомими особами, спільно з ОСОБА_6 продовжити свою протиправну дiяльнiсть по відношенню до майна товариства, запобігти привласненню, відчуженню, переоформленню його на підставних осіб, унеможливлення внесення подальших змін в державний реєстр речових прав недостовірних відомостей про перелік засновників (учасників) юридичної особи, їх частки в статутному фонді, внесення змін до установчих документів ОСТ «Славутич», iнших змiн щодо інформації про бухгалтера, представників товариства, які уповноважені вчиняти дії від імені юридичної особи за довіреностями, прокурор просить накласти арешт на установчі документи, майно товариства та його корпоративні права шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам, які здійснюють дiяльнiсть на території України та іншим суб`єктам, що вчиняють реєстраційні дії з державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яким іншим особам, наділеним функціями державного реєстратора, вчиняти, здійснювати, проводити будь-які реєстраційні дії, передбачені Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фiзичних осіб-підприємців та громадських формувань» вiдносно/щодо OCT «Славутич» код ЄДРПОУ 22798560, в тому числі, але не виключно, заборони вносити зміни до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про зміну складу та часток учасників товариства, зміну особи, що уповноважена вчиняти юридичнi товариства, про зміну органів управління товариства, про зміну місцезнаходження товариства, про зміну розміру статутного капіталу товариства, проводити передачу реєстраційноi справи товариства.
У судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання наполягала повністю з підстав викладених у клопотанні.
Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується клопотання про арешт майна керівник ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 також наполягала на задоволенні клопотання, пояснивши, що ОСОБА_6 вчиняються протиправні дії щодо розпорядження майном Товариства. При цьому керівник ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 не змогла пояснити, на яке саме майно, яке перебуває на балансі ОСТ «Славутич» належить накласти арешт. Також керівник ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 у судовому засіданні визнала, що не може стверджувати, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження не порушуватиме права усіх 351 члена Товариства, та не становитиме надмірного втручання у їх права.
Доказів перебування на балансі ОСТ «Славутич» майна прокурор та керівник ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 слідчому судді не назвали та не надали.
Заслухавши пояснення прокурора та представника третьої особи, щодо майна якої вирішується клопотання про арешт майна керівника ОСТ «Славутич» ОСОБА_4 , розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, а також надані матеріали кримінального провадження в режимі таємниці слідства, слідчий суддя зазначає про таке.
Частиною першою статті 2 КПК України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

Згідно з ч. 1, 2, 3, 4 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.
Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.
Відповідно до ч. 3 ст. 26, ч. 1 ст. 171 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його компетенції цим Кодексом, при цьому з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а також цивільний позивач з метою забезпечення цивільного позову.

Також слідчий суддя зауважує, що згідно з пунктом 7 частини другої статті 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Пунктом 1 частини третьої статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 94, 132, 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Такі дані мають міститися і у клопотанні прокурора у кримінальному провадженні, який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно із частиною першою статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Згідно з положеннями ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Слідчим суддею встановлено, що Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України.
З клопотання та доданих до нього матеріалів, а також матеріалів кримінального провадження слідчим суддею встановлено, що у вказаному кримінальному провадженні № 0000851 від 09.12.2021 жодній особі не оголошено підозру.

Водночас у клопотанні прокурор просить накласти арешт на установчі документи, майно та корпоративні права Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» (Черкаська область, Золотоніський район, с. Коробівка, ).
Згідно з Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 26.07.2022, засновниками (учасниками) ОСТ «Славутич» є 351 особа, керівником даної юридичної особи є ОСОБА_4 .

При зверненні до слідчого судді із клопотанням про арешт майна прокурором не вказано, на яке само майно Товариства належить накласти арешт, та докази того, що на балансі у Товариства перебуває майно.

Згідно з п. 3.1 Статуту ОСТ «Славутич», затвердженого на загальних зборах ОСТ «Славутич», протокол № 12 від 18.07.2020 (далі Статут) власність товариства складає майно, будівлі, електромережі, газо- і водопроводи, споруджені або куплені за кошти товариства.

Товариство «Славутич» здійснює свою діяльність на земельній ділянці, яка складається із земель загального користування, що знаходиться в колективній власності товариства, на орендованих землях, та землях, що знаходяться у приватній власності членів товариства (п. 1.3 Статуту).

Кошти товариства та його дільниць складаються із вступних, членських і цільових внесків членів відповідної дільниці товариства та інших надходжень згідно з існуючими законодавством і витрачаються відповідно до затвердженого загальними зборами членів дільниці товариства видаткового кошторису відповідної дільниці товариства за документами, підписаними головою правління і бухгалтером (скарбником) дільниці товариства (п. 3.2 Статуту).

Статтею 167 Господарського кодексу України визначено, що корпоративні права це сукупність майнових і немайнових прав акціонера власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.
При цьому в розумінні п.1 ч.2 ст.55 Господарського кодексу України господарські організації юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.
Згідно зі ст. 10 Закону України «Про господарські товариства» учасники мають право, зокрема, брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом.
З системного аналізу наведених норм вбачається, що корпоративні права включають в себе як майнові права (право на отримання частки від прибутку тощо), так і немайнові (управління господарською організацією тощо).
Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові від 24.04.2019 по справі № 509/577/18 (провадження № 14-170цс19) корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.
Отже, накладення арешту на корпоративні права обмежує корпоративні права особи, у тому числі в частині їх майнового вираження, зокрема, щодо їх відчуження, оскільки за своєю правовою природою корпоративні права є оборотоздатними та можуть переходити від однієї особи до іншої.
Водночас прокурор у клопотанні не довів мету накладення арешту - збереження речових доказів, оскільки в клопотанні прокурора відсутнє обґрунтування того, за якими з критеріїв ст. 98 КПК України майно, установчі документи та корпоративні права Товариства, накласти арешт на які просить прокурор, визнано речовими доказами.
Також слідчий суддя зауважує, що прокурором при вказаних у клопотанні обставинах не доведено, що накладення арешту на належне Товариству майно та корпоративні права виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи зазначеного товариства потребам досудового розслідування.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що слідчий звернувся з даним клопотанням до суду 19.07.2022, однак постанови про призначення судово-почеркознавчих експертиз у даному кримінальному провадженні №0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України винесені слідчим 25.07.2022, тобто після звернення з клопотанням до суду.
Разом з тим, з наданих матеріалів кримінального провадження слідчим суддею встановлено, що у кримінальному провадженні №0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України дізнавачем СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_23 13.01.2022 було призначено судово-почеркознавчу експертизу, а 04.01.2022 технічну експертизу документа.
У подальшому постановою прокурора про об`єдання матеріаілів кримінальних проваджень від 14.07.2022 об`єднано в одне провадження, яке зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000851 матеріали кримінальних проваджень за ознаками кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 190 КК України та злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Однак станом на день вирішення даного клопотання про арешт майна, вказані вище постанови дізнавача про призначення експертиз з відповідними матеріалами у кримінальному провадженні №0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України не реалізовано, та для виконання до експертних установ не направлялись.
Крім того, слідчим суддею встановлено, що в матеріалах об`єднаного кримінального провадження №0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України наявні докази, одержані під час здійснення досудового розслідування проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Як зазначено у клопотанні прокурора про арешт майна, посилання слідчого судді в ухвалі від 27.07.2022 на те, що в матеріалах об`єднаного кримінального провадження №0000851 вiд 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України наявні докази, одержані під час здійснення досудового розслідування проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, прокурор звертає увагу на те, що саме слідчий підрозділ Золотоніського РВП визнавав потерпiлою керiвника товариства ОСОБА_24 , а також інших осіб з числа членiв кооперативу, після об`єднання кримінальних проваджень та визначення слідчого органу, як органу, що здiйснюватиме досудове розслідування. У вказаних допитах особи вказують, що не мають ніякого відношення до підписання реєстру та протоколу зборів ОСТ «Славутич» на користь обрання ОСОБА_6 головою товариства. Тому вказані покази потерпілих мають значення доказів здобутих законним шляхом. Іншi документи, які вилучалися дізнавачами на стадії досудового розслідування слідчим органом на даний час не використовується як доказ на який йде посилання у вказаному клопотанні.

Разом з тим, в обґрунтування обставин викладених в клопотанні прокурор посилається на покази допитаних у якості свідків ОСОБА_8 від 11.12.2021, ОСОБА_9 від 11.12.2021, ОСОБА_10 від 11.12.2021, ОСОБА_11 від 11.12.2021, ОСОБА_12 від 11.12.2021, ОСОБА_13 від 12.12.2021, ОСОБА_14 від 12.12.2021, ОСОБА_15 від 11.12.2021, ОСОБА_16 від 12.12.2021, ОСОБА_25 від 12.12.2021, ОСОБА_18 від 12.12.2021, які розповіли, що 09.10.2021 вони на зборах членів ОСТ «Славутич» не були, підпис в протоколі загальних зборiв не ставили.
Вказані покази свідків відбирались під час здійснення досудового розслідування проступку у даному кримінальному провадженні.
Більш того, слідчий суддя звертає увагу, що як зазначено у постановах про призначення експертиз в даному кримінальному провадженні від 25.07.2022 в розпорядження експертів надано вільні зразки підписів, які містяться в документах, які було надано потерпілим ОСОБА_26 від 22.12.2021, що підтверджується даними протоколу допиту потерпілого від ОСОБА_26 від 22.12.2021 тобто під час здійснення досудового розслідування проступку у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст. 298-1 КПК України процесуальними джерелами доказів у кримінальному провадженні про кримінальні проступки, крім визначених статтею 84 цього Кодексу, також є пояснення осіб, результати медичного освідування, висновок спеціаліста, показання технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.
Такі процесуальні джерела доказів не можуть бути використані у кримінальному провадженні щодо злочину, окрім як на підставі ухвали слідчого судді, яка постановляється за клопотанням прокурора.
Однак як встановлено з матеріалів кримінального провадження №0000851 від 09.12.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 190 КК України, прокурор про надання дозволу на використання у кримінальному провадженні щодо злочину процесуальних джерел доказів у кримінальному провадженні про кримінальний проступок до слідчого судді не звертався.
Крім того, згідно з ч.11 ст.170 КПК України заборона, обмеження користування або розпорядження майном може бути застосоване лише в разі доведеності існування обставин, які підтверджують, що незастосування таких заходів призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, передачі такого майна, проте, вказані обставини не підтверджені достатніми доказами.
Відтак, при вирішенні даного клопотання слідчий суддя зауважує, що прокурором не доведена необхідність застосування саме такої забезпечувальної цілі кримінального провадження заходу, як арешт майна і не доведена наявність ризиків, передбачених ст. 170 КПК України.
За таких обставин, виходячи з оцінки розумності й співрозмірності обмеження прав учасників Товариства, завданням кримінального провадження, а також наслідкам арешту майна для його власника, зокрема, чи не призведе накладення арешту на майно та права учасників товариства до надмірного обмеження правомірної діяльності товариства слідчий суддя вважає, що накладення арешту на установчі документи, майно та корпоративні права Товариства без достатніх правових передумов для цього є порушенням як майнових, так і немайнових прав 351 учасника Об`єднаного садівничого товариства «Славутич».
Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.
До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі Конвенція), учасником яких є Україна.
Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Як свідчить практика ЄСПЛ, найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до ЄСПЛ забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.
Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Крім того, ЄСПЛ, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь.
ЄСПЛ вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар.
Відповідно до пунктів 69, 73 рішення ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.
Таким чином, на підставі викладеного вище, враховуючи, що прокурором не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи 351 члена Товариства, про який ідеться в даному клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення даного клопотання на даному етапі досудового розслідування.
Керуючись ст. 2, 7, 94, 98, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 15 хв 08.08.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_27