Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3747/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2022 слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження № 0000903 від 23.05.2022 р., про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Майорівка, Миколаївської обл., громадянина України, не працюючого, із середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого (26.09.2014 Баштанським районним судом Миколаївської обл., за ч. 1 ст. 115 КК України),
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні 0000903 від 23.05.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 23.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.05.2021 близько 16 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 , де в той час на дитячому майданчику знаходилась малолітня ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У цей час у нього виник злочинний умисел, спрямований на вчинення розпусних дій відносно малолітньої ОСОБА_7 .
Реалізуючи злочинний умисел, з метою задоволення власної статевої пристрасті, спрямованої на розбещення малолітньої, переконавшись у відсутності матері та інших дорослих осіб, усвідомлюючи, що вчиняє розпусні дії щодо малолітньої ОСОБА_7 , діючи з сексуальних мотивів, бажаючи цього, свідомо припускаючи настання наслідків у вигляді впливу на нормальний моральний та фізичний розвиток малолітньої особи, а також формування аморальних поглядів у дитини, користуючись своїми віковими та фізичними перевагами, запропонував ОСОБА_7 цукерки та шляхом обману завів останню до своєї квартири АДРЕСА_4 , зачинивши за собою вхідні двері. Після чого ОСОБА_4 зняв з малолітньої ОСОБА_7 одяг, який був на ній, а саме штани та спідню білизну та став вчиняти дії сексуального характеру, пов`язані з проявом безсоромності та знущанням над особистістю малолітньої ОСОБА_7 , з метою задоволення своєї статевої пристрасті.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, що виразились у вчиненні розпусних дій щодо малолітньої, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
На підставі зібраних доказів 26.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
Слідчий вказує , що під час проведення слідчих (розшукових) дій по вказаному кримінальному провадженні, здобуто достатніх даних підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, що підтверджується наступними доказами:
- протоколом допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_7 від 23.05.2022;
- протоколом допиту представника потерпілої ОСОБА_8 від 24.05.2022;
- протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_5 від 23.05.2022;
- професійним висновком на базі «Зеленої кімнати» від 24.05.2022;
- постановою про призначення судово-медичної експертизи відносно малолітньої ОСОБА_7 від 24.05.2022;
- іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до ст. 12 КК України - ч. 2 ст. 156 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років.
Слідчим згідно з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам:
- переховування від органів досудового розслідування та/або суду;
- незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному
провадженні.
- ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.
Обґрунтовуючи наявність ризиків слідчим у клопотанні зазначено, що:
ризик переховування від слідства та суду актуальний тому, що підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду. Максимальна санкція статті, що інкримінуються підозрюваному, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Аналізуючи вказаний ризик, слід звернути увагу на те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, неодружений, дітей на утриманні не має, раніше судимий, тобто відсутні стримуючі фактори, які б запобігли ризику переховування.
На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на малолітню потерпілу та свідків вказує те, що злочин вчинено відносно малолітньої, який пов`язаний із застосуванням сексуального характеру, у вигляді розпусних дій. Актуальність даного ризику підвищується тим фактом, що підозрюваний знає осіб, які є свідками, та малолітню потерпілу по даному кримінальному провадженню, оскільки проживає в одному будинку, де було вчинено кримінальне правопорушення, знає де працює, проживає та проводить свій вільний час свідок та потерпіла. Таким чином, існують реальні підстави протиправного незаконного впливу на свідків та потерпілу з метою зміни ними показань, так як показання в судовому засіданні останні ще не надавали. Вплив на свідків та потерпілу матиме негативні наслідки для досудового розслідування та може перешкодити досягненню мети кримінальної відповідальності;
вплив на учасників кримінального провадження може здійснюватися шляхом вчинення інших кримінальних правопорушень.
Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування та впливу на потерпілого та свідків.
З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 вчинений саме із застосуванням насильства над особою. У зв`язку з чим слідчий просить не застосовувати щодо підозрюваного заставу.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави. Зазначив, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного у зв`язку із зазначеними ризиками.
Захисник заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою та просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Заперечував щодо наведених прокурором ризиків, зазначив, що вони не підтвердженні, крім того зазначив, що є розбіжності в номерах квартир.
Підозрюваний підтримав захисника, заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та надані матеріали, дійшов висновку про таке.
Встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого 23.05.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000903, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

23.05.2022 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі ст. 208 КПК України.
На підставі зібраних доказів 26.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, а саме, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, що виразились у вчиненні розпусних дій щодо малолітньої, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні .
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та згідно статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.
На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Оцінюючи ризик можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що зі слів ОСОБА_4 він не перебуває в зареєстрованому шлюбі, дітей не має, не працевлаштований, раніше судимий (26.09.2014 Баштанським районним судом Миколаївської області, за ч.1 ст. 115КК України), повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Тобто, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , який не має стійких соціальних зв`язків, може переховуватися від слідства та суду, а тому відповідний ризик є обґрунтованим.
Також актуальним є і ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, ОСОБА_4 раніше судимий за особливо тяжкий злочин - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. З досліджених матеріалів клопотання вбачається обґрунтовані підстави вважати наявним ризик вчинення підозрюваним нових злочинів.
Актуальним слідчий суддя вважає ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків та потерпілу, оскільки ще триває досудове розслідування, а тому є підстави вважати, з метою зміни ними своїх показань, підозрюваний може впливати на них.
Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків та потерпілу, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Підозрюваний відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини та наслідки його чинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Щодо клопотання адвоката стосовно застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання матері підозрюваного у приміщенні, доказів її проживання у якому слідчому судді не може бути надано, слідчий суддя вважає, що за наведених обставин та встановлених слідчим суддею ризиків воно не підлягає задоволенню.
При цьому, враховуючи насильницький характер кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , слідчий суддя, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК, не визначає розмір застави.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з моменту фактичного затримання та помістити останнього до ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 19 год. 59 хв. 22 липня 2022 року в межах строку досудового розслідування
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Оголошення повного тексту відбулося 03 червня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1