Справа № 591/4877/21
Провадження № 1-кс/591/1635/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2022 року слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сумах) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 408 КК України та існують ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не можуть бути забезпечені іншими більш м`якими запобіжними заходами.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримали з мотивів, зазначених у ньому.

Підозрюваний фактично не заперечив проти клопотання прокурора, однак зазначив, що має можливість орендувати квартиру в м. Суми та з`являтися за кожним викликом до слідчого чи суду, не знав, що перебуває у розшуку. Пояснив, що дійсно, пішов з військової частини та не повернувся, оскільки знайшов нову сім`ю, з якою до цього часу і мешкав у м. Києві. В подальшому хотів повернутися до ВЧ, однак не знайшов можливості, працював на будівництві в м.Києві, мав стабільний дохід. На даний час цивільна дружина з дитиною перебувають за кордоном у зв`язку з воєнним станом та за станом здоров`я дитини, яка має фізичну ваду та потребує спеціального лікування. На початку війни виїхав з м.Києва до м.Мукачево до батьків.

Захисник просив застосувати більш м`який запобіжний захід, враховуючи сімейний стан підозрюваного, добровільне прибуття до відділу поліції за викликом.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали, доходжу наступних висновків.

Матеріали клопотання підтверджують те, що четвертий СВ (з дислокацією у м.Сумах) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтава здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000059, у якому ОСОБА_4 30.06.2020 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.408 КК України в порядку ст. 135 КПК України.

Ухвалою слідчого судді від 22.07.2022 надано дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_4 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

О 15:20 год. 24.07.2022 ОСОБА_4 був затриманий та о 20:33 год. 25.07.2022 доставлений до суду, тобто в межах строку, визначеного ч.1 ст. 191 КПК України.

З матеріалів провадження, наданих слідчому судді, які обґрунтовують клопотання (повідомлення про злочин, протоколи допитів свідків, акт проведення службового розслідування), вбачається, що обставини підозри ОСОБА_4 могли мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними зібраними доказами. При цьому, слід зазначити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1ст.177 КПК України, знайшли своє підтвердження зважаючи на тяжкість покарання, яке може загрожувати підозрюваному у разі визнання його винуватим та може спонукати його до переховування від слідства та суду з метою уникнення та ухилення від кримінальної відповідальності в сукупності з тривалим перебуванням у розшуку (з червня 2020 року), неофіційного працевлаштування; враховуючи характер підозри щодо вчинення триваючого злочину є і ризик можливого вчинення нового кримінального правопорушення або продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Наявність цивільної дружини та дитини, які перебувають за кордоном, не доведена належними доказами, можливо, в силу обставин виконання судового рішення про дозвіл на затримання, і не спростовують встановлених ризиків.

Така позиція суду цілком узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який наголошує на тому, що на початку слідства заявлені ризики можуть враховуватись судом при обранні запобіжного заходу, а в подальшому, поступово, у міру того, як просувається досудове розслідування, певні ризики неминуче втрачають своє значення («Летельє проти Франції» - рішення від 26 червня 1991 року, «І.А. проти Франції» - рішення від 23 вересня 1998 року).

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу та які визначені ст.178 КПК України, а саме: можливе покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, відомості про його особу, встановлені вище, приходжу до висновку, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечить запобіганню встановленим ризикам.

Крім того, виконуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, при визначенні розміру застави, суд, враховує дані про особу, характер злочину, що інкримінується на даний час ОСОБА_4 , його майновий стан, встановлений в судовому засіданні, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і приходить до висновку, що розмір альтернативного заходу у виді застави потрібно визначити у мінімальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 22 вересня 2022 року.

Визначити розмір застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 52000 гривень.

У разі внесення застави та після звільнення ОСОБА_4 з-під варти, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем чи підозрюваним, застава звертається в дохід держави, а після звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_7 .

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1