У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2022 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.06.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

Встановив:

Прокурор Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.06.2022 за ознаками ч.1 ст. 249 КК України, в якому зазначає що 01.06.2022 близько 03 год. 30 хв. в районі с. Шевченки на березі Кам`янського водосховища поблизу бетонного мосту було виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які займалися незаконним виловом риби під час нересту.

В ході огляду місця події виявлено:

- три жиляні сітки: довжина 40 м., висота 1,8 м., вічко 50х50 мм;

- одна жиляна сітка: довжина 35 м., висота 2 м., вічко 60х60 мм;

- одна капронова сітка: довжина 17 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм

- свіжовиловлена риба, а саме: карась 12 шт., лин 4 шт., краснопірка 2 шт., загальною вагою 9,7 кг.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 повідомили, що 01.06.2022 близько 01 год. 00 хв. вони взяли п`ять сіток та пішли до Кам`янського водосховища неподалік с. Шевченки, де вбрід ловили рибу.

За цим фактом 01.06.2022 розпочато кримінальне провадження, яке внесене ЄРДР за № 0000069 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Вказані сітки та риба визнані у цьому провадженні речовими доказами. Виявлена риба, як така що піддається швидкому псуванню, відповідно до зберігальної розписки передана старшому державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 , а жиляні сітки в кількості трьох штук поміщено на зберігання до камери схову відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Оскільки вилучена риба відповідає критеріям, зазначеним у п.4 ч.2 ст.167 КПК України, та є предметом кримінального проступку, а вказані риболовні сітки є важливими речовими доказами, а їх повернення власнику може негативно вплинути на їх збереження, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів прокурор ОСОБА_3 прохає накласти арешт: на вказані риболовні жиляні сітки та дозволити ФОП ОСОБА_7 та дозволивши реалізацію риби з перерахуванням коштів в дохід держави.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. Їхня неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши доводи клопотання й додані до нього докази, вважає, що клопотання слід задовольнити.

З матеріалів клопотання встановлено, що 01.06.2022 внесено відомості до ЄРДР за № 0000069 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України за фактом того, що 01.06.2022 близько 03 год. 30 хв. в районі с. Шевченки на березі Кам`янського водосховища поблизу бетонного мосту було виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які займалися незаконним виловом риби під час нересту.

В ході огляду місця події виявлено: три жиляні сітки: довжина 40 м., висота 1,8 м., вічко 50х50 мм; одна жиляна сітка: довжина 35 м., висота 2 м., вічко 60х60 мм; одна капронова сітка: довжина 17 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм; свіжовиловлена риба, а саме: карась 12 шт., лин 4 шт., краснопірка 2 шт., загальною вагою 9,7 кг, які в подальшому визнано речовими доказами.

Обставини, викладені у клопотанні, дають слідчому судді підстави для висновку, що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та містить правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи наведені правові норми та враховуючи, що до клопотання додані документи та матеріали, якими ініціатор клопотання обґрунтовує доводи клопотання, містять дані, на які вказує у клопотанні прокурор, враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та визнане речовим доказом, приходжу до висновку про необхідність накладення арешту на саморобне знаряддя лову «павук».

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, риба різного виду у цьому кримінальному провадженні обґрунтовано визнана постановою слідчого речовим доказом, адже є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій і набутий кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

19 листопада 2012 року постановою Кабінету Міністрів України №1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Відповідно до абз. 1 п. 28 даного Порядку речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Речові докази у виді свіжовиловленої риби є такими, що потребують особливих умов зберігання та піддаються швидкому псуванню. Водночас, їхня реалізація можлива та не завдасть шкоди для кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 159- 168, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію задовольнити.

Накласти арешт шляхом накладення заборони на відчуження, розпорядження та користування майном на риболовні сітки, а саме: три жиляні сітки: довжина 40 м., висота 1,8 м., вічко 50х50 мм; одна жиляна сітка: довжина 35 м., висота 2 м., вічко 60х60 мм; одна капронова сітка: довжина 17 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм, та залишити їх на зберіганні в камері схову відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою Полтавська область, Полтавський район, м. Кобеляки, вул. Шевченка, 17.

Дозволити реалізацію ФОП ОСОБА_7 (виписка з державного єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців серії ААВ № 523706) свіжовиловленої риби, яка була вилучена 01.06.2022 та відповідно до зберігальної розписки передана старшому державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 , а саме: карась 12 шт., лин 4 шт., краснопірка 2 шт., загальною вагою 9,7 кг, перерахувавши кошти від реалізації риби в дохід держави.

Виконання ухвали доручити начальнику сектору дізнання ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_8 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя