Справа №639/1660/22
Провадження №1-кс/639/519/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 16.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000237 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СД ВП №1 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000237 від 20.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.06.2022 приблизно о 13 год. 33 хв. за адресою: м. Харків, вул. Переможців 21, екіпажем «К-35» УПП в Харківській області ДПП був зупинений автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 » під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . При перевірці вказаного ТЗ було виявлено, що Vin-код не збігається з тим, що належить за номером авто.

Слідчим СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , 19 червня 2022 року в період часу з 14 год. 05 хв. по 14 год. 40 хв., в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої 45, було виявлено та вилучено:

- автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 »;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 28.04.2005

-два ключі від автомобіля «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 ».

Згідно рапорту співробітника УПП ДПП в Харківській області екіпаж «К-35» встановлено, що під час патрулювання ними було зупинено автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 », , булого кольору, під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході перевірки вищевказаного транспортного засобу було встановлено, що VIN-код НОМЕР_3 , який розміщений на автомобілі, не збігає з VIN-кодом НОМЕР_4 , який зображений на свідоцтві про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 виданого 28.04.2005 р.

Оскільки вищевказаний автомобіль було зупинено під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , але оскільки на пасажирському сидінні автомобіля перебував ОСОБА_6 , що може свідчити про те, що фактичним власником вилученого в ході огляду місця події майна є: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Прокурор зазначає, що з метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.
Вилучений автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 28.04.2005 р., та два ключі від автомобіля «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 », дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 20.06.2022 визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.
Метою накладення арешту є збереження речових доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вказала, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, проти арешту майна не заперечує.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СД ВП №1 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000237 від 20.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Слідчим СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , 19 червня 2022 року в період часу з 14 год. 05 хв. по 14 год. 40 хв., в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої 45, було виявлено та вилучено:

- автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 »;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 28.04.2005

-два ключі від автомобіля «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 ».

Вилучений автомобіль «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 28.04.2005 р., та два ключі від автомобіля «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 », дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 20.06.2022 визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучене під час огляду місця події майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «ГАЗ-27057-14» д.н.з. « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 28.04.2005 р., та два ключа від автомобіля «ГАЗ-27057-14» з д.н.з. « НОМЕР_1 , які вилучені 19.06.2022 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої 45, фактичним власником яких є: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном.

Визначити місцем зберігання вилученого майна ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: просп. Любові Малої, 45, м. Харків.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1