Справа № 496/5065/20
Провадження № 1-кп/496/208/22
У Х В А Л А
(повний текст)
01 вересня 2022 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисника адвоката ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області розглядається зазначене кримінальне провадження.
Прокурором було підтримано подане клопотання про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи, з підстав зазначених у клопотанні.
Так, враховуючи зазначене, з метою встановлення дійсних обставин у справі, вважає за необхідне призначити зазначену експертизу.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти призначення експертизи.
Захисник обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_8 заперечував проти призначення судової психолого-психіатричної експертизи. В матеріалах провадження наявні його заперечення, які обґрунтовані тим, що згідно із ст. 363 КПК України після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами головуючий у судовому засіданні з`ясовує в учасників судового провадження, чи бажають вони доповнити судовий розгляд і чим саме. У разі заявлення клопотань про доповнення судового розгляду суд розглядає їх, у зв`язку з чим має право ставити запитання сторонам чи іншим учасникам кримінального провадження. За відсутності клопотань або після вирішення клопотань, якщо вони були подані, суд постановляє ухвалу про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами і переходить до судових дебатів.
Суд декілька разів відкладав розгляд справи за клопотанням прокурора з метою допиту потерпілого та надання додаткових матеріалів. Після чого, судом було з`ясовано чи не має більше клопотань, прокурор погодилась із закінченням з`ясування обставин у справі та перевіркою доказами та переходу до судових дебатів. Та після цього, з метою підготовки до судових дебатів за клопотанням прокурора суд двічі відкладався, що на думку захисника є затягуванням строків. Із змісту клопотання встановлено, що метою експертизи є перевірка обставин за яких потерпілий нібито (на думку сторони обвинувачення) змінив свої покази. Крім того, даним клопотанням сторона обвинувачення ставить під сумнів психічний стан потерпілого. На стадії досудового розслідування потерпілий неодноразово надав покази та спілкувався із стороною обвинувачення. В судових засіданнях потерпілий двічі був допитаним. При цьому прокурором не надано суду жодного офіційного доказу того, що потерпілий хворів або знаходиться на обліку у психіатра у зв`язку з наявними психічними розладами. Крім того в судових засіданнях потерпілий вів себе цілком адекватно, та не викликав жодних сумнівів у своєму психічному стані.
В своєму клопотанні прокурор ставить експерту питання щодо з`ясування різниці між показами потерпілого на досудовому слідстві та судовому. Однак до компетенції експерта не входить з`ясування цих обставин. Суперечності в показах є юридичною процедурою та з`ясовується в судовому засіданні та тільки суд у вироці може дати цьому юридичну оцінку.
Обвинуваченні ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали захисника.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.
Ознайомившись із поданим клопотанням, вислухавши сторін кримінального провадження, а також потерпілого ОСОБА_9 , якій у судовому засіданні відмовився від проведення судової психолого-психіатричної експертизи, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання.
Статтею 3 ЗУ «Про психіатричну допомогу» встановлена презумпція психічного здоров`я, а тому кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством.
Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах судово- психіатрична експертиза у кримінальній справі є обов`язковою за наявності сумнівів, що випливають з матеріалів справи, стосовно осудності підсудного. За наявності сумнівів у здатності потерпілого, свідка, цивільного позивача чи відповідача в кримінальних справах правильно сприймати події, адекватно на них реагувати та вірно відтворювати їх у своїх показаннях суд може викликати в судове засідання експерта-психіатра для участі в допиті цієї особи. Призначення судово-психіатричної експертизи щодо таких осіб з поміщенням до медичного стаціонару допускається лише за їх згодою.
Європейським судом з прав людини в своїй усталеній практиці зазначено, що особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавлена волі, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по-друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості такого захворювання (рішення ЄСПЛ «Вінтерверп проти Нідерландів»).
Суд також наголошує на тому, що жодне позбавлення свободи особи, яка вважається психічнохворою, не може розглядатися як таке, що відповідає підпункту «е» пункту 1 статті 5 Конвенції, якщо воно було призначене без висновку медичного експерта. Це правило є застосовним навіть якщо метою тримання заявника є саме отримання медичного висновку (див. вищезазначене рішення у справі «Варбанов проти Болгарії»). Конкретні форма і порядок можуть відрізнятися залежно від обставин. У термінових випадках або у випадках' коли особу затримано внаслідок агресивної поведінки, прийнятним може бути отримання такого висновку одразу після затримання. В усіх інших випадках необхідною є попередня консультація з лікарем. Коли такої можливості немає (наприклад, у зв`язку з відмовою зазначеної особи з`явитися для проведення огляду), потрібно принаймні призначити проведення медичної експертизи на підставі документів з матеріалів справи, і якщо цього зроблено не буде, неможна стверджувати, що наявність у особи психічної хвороби було достовірно доведено.
Суд наголошує на тому, що у матеріалах клопотання відсутні будь-які дані, які викликають сумнів щодо психічного стану потерпілого. Таким чином, стороною обвинувачення не доведено необхідність здійснення такого дослідження, що унеможливлює задоволення клопотання.
Крім того, згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є в тому числі показання.
Згідно ч. 1,2 ст. 95 КПК України, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право давати показання під час досудового розслідування та судового розгляду.
Та відповідно ч. 4 цієї статті суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 89 КПК України, саме суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.
Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, що в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки останнє належними доказами не обґрунтоване та не доведене, а також відсутність згоди самого потерпілого.
Керуючись ст. ст. 84, 89, 95, 242, 332, 350, 371, 372, 376, 395, 509 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи відносно потерпілого ОСОБА_9 відмовити.
Ухвала оскарженню окремо від вироку не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 05.09.2022 року о 10:00 годині.

Суддя ОСОБА_1