ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8103/22
провадження № 1-кс/753/1392/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" серпня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,-

ВСТАНОВИВ:

03.08.2022 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність службових осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Зі змісту скарги вбачається, що 18.07.2022 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Дарницького УП ГУНП у м. Києві з заявою про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за обставинами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 397 КК України, однак відповідною службовою особою такі відомості внесено до реєстру не було.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи поданої скарги, просив задовольнити викладені у ній вимоги.

Представник Дарницького УП ГУНП у м. Києві у судове засідання не з`явився, однак у розпорядження слідчого судді надано матеріал за заявою ОСОБА_3 (ЖЄО № 35351).

Вислухавши заявника та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Статтею 303 КПК України визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати, зокрема, в бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Тобто в вищезазначених статтях КПК України йдеться мова про внесення до ЄРДР саме таких відомостей, які містять дані про кримінальне правопорушення.
Частина 5 ст.214 КПК України конкретизує зміст таких відомостей, вказуючи, що вони обов`язково повинні містити, зокрема: короткий зміст обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, тощо.
Пунктом 1.2 розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4.5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Не зважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи з положень ч.5 ст.214 КПК України, викладені обставини таких відомостей мають бути піддані оцінці.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Заява адвоката ОСОБА_3 від 18.07.2022 року містить виклад обставин, відповідно до яких у цей день він прибув до Київської міської клінічної лікарні № 1 м. Києва, де мав намір подати адвокатський запит, який керівником канцелярії медичного закладу прийнято не було. Ці дії адвокат вважає перешкоджанням його адвокатській діяльності.

Ч. 1 ст. 397 КК України передбачає кримінальну відповідальність за вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.
Тобто обов`язковою умовою об`єктивної сторони злочину у одній із форм є перешкоджання правомірній діяльності захисника чи представника особи.
Відповідно до змісту довідки за результатами розгляду звернення ОСОБА_3 , проведеної службовою особою Дарницького УП ГУНП у м. Києві, опитана з приводу зазначених обставин начальник канцелярії КМКЛ № 1 ОСОБА_4 пояснила, що особисто з ОСОБА_5 не зустрічалась, запитів від останнього не надходило. ОСОБА_4 пояснила, що у лікарні встановлено скриньку для прийому вхідної кореспонденції, яка перевіряється двічі на день. Окрім цього канцелярія приймає кореспонденцію електронною поштою.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтвердив зазначені обставини та пояснив, що до приміщення лікарні його не пустила охорона, зі ОСОБА_4 він спілкувався телефоном, при цьому остання дійсно пропонувала йому подати запит до скриньки.
Встановлені обставини, на переконання слідчого судді, у повному обсязі виключають вчинення перешкод до здійснення адвокатом ОСОБА_3 його правомірної діяльності як захисника чи представника, оскільки він мав декілька альтернативних варіантів подачі адвокатського запиту, зокрема подати його до скриньки прийому кореспонденції, направити електронною поштою або скористатись послугами будь-якого оператора поштового зв`язку.
Посилання адвоката на необхідність отримання підтвердження його звернення до медичної установи з запитом слідчий суддя вважає необґрунтованим, оскільки таке підтвердження можливо отримати у кожному з перелічених вище варіантів, виключаючи подання запиту через скриньку прийому кореспонденції.
Резюмуючи викладене, слідчий суддя зазначає, що окрім відсутності ознак об`єктивної сторони злочину, передбаченого ч. 1 ст. 397 КК України, у зв`язку з відсутністю вчинення перешкод у здійсненні адвокатської діяльності, а саме з огляду на існуючі та запропоновані ОСОБА_3 варіанти подання запиту, ці обставини свідчать про відсутність і суб`єктивної сторони складу злочину, тобто умислу, оскільки роз`яснення способу звернення з запитом виключає намір особи перешкодити його подачі.
З огляду на встановлені обставини, слідчий суддя вважає необхідним взяти до уваги існуючу практику та судові рішення Верховного Суду.
Зокрема, відповідно до постанови Верховного Суду Другої судової палати Касаційного кримінального суду у справі № 556/450/18 провадження № 51-4229км20 підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Крім того, відповідно до висновку, який викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
З огляду на наведене, слідчий суддя вважає доводи заявника необґрунтованими, а в матеріалах скарги відсутні дані, які б достовірно свідчили про наявність складу злочину в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги не вбачається.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1