Справа № 699/981/22
Номер провадження № 1-кс/699/214/22
УХВАЛА
щодо запобіжного заходу
09.08.2022 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши в межах кримінального провадження№ 0000218 клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

УСТАНОВИВ:
У провадження слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшло вищевказане клопотання про застосування у кримінальному провадженні № 0000218 до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовується наступними доводами.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у тому, що він 06.08.2022, близько 22.30 год., у період дії воєнного стану, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 , спільно з ОСОБА_7 , помітили ОСОБА_8 , з яким у них виник словесний конфлікт, у ході якого ОСОБА_5 , діючи умисно, цілеспрямовано, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, застосував насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, а саме наніс декілька ударів руками в область голови та тулуба ОСОБА_8 . Від ударів останній впав на асфальтне покриття. У подальшому ОСОБА_7 , діючи спільно з ОСОБА_5 , реалізуючи раптово виниклий умисел на відкрите викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, відкрито витягнув з кишені штанів ОСОБА_8 належний останньому мобільний телефон марки «Samsung А12» червоного кольору з наявними в ньому двома сім картами абонента мобільного зв`язку, які мають номери: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , гаманець з банківськими картками та грошовими коштами у розмірі 55 грн, які відразу на місці вчинення злочину передав ОСОБА_5 , заволодівши якими останній залишив місце вчинення злочину, чим потерпілому ОСОБА_8 спричинені матеріальні збитки, а викраденими речам и ОСОБА_5 розпорядився на власний розсуд.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 186 КК України. 07.08.2022 ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та йому було повідомлено про підозру.

На підтвердження причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення орган досудового розслідування як на докази посилання на наступні документи, додані до клопотання у копіях:

-заяву про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 від 07.08.2022;

-протокол огляду місця події від 07.08.2022;

-протокол огляду місця події від 07.08.2022;

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 07.08.2022;

-протокол огляду речових доказів від 08.08.2022;

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 08.08.2022;

-протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.08.2022 за участю потерпілого ОСОБА_8 ;

-протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.08.2022 за участю потерпілого ОСОБА_8 .

На думку органу досудового розслідування відомості з вищевказаних документів свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованого правопорушення.

У клопотанні зазначається, що застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 необхідне для запобігання ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду (ймовірність обґрунтована тяжкістю вчиненого правопорушення та покарання); ризику незаконно впливати на потерпілого та/або свідків, у цьому кримінальному провадженні (зазначено, що підозрюваний може шляхом вмовлянь чи погроз впливати на потерпілого чи свідків кримінального правопорушення) та ризику вчинити інше кримінальне правопорушення (обгрунтовано наявністю іншого кримінального провадження, яке перебуває на стадії судового розгляду).
Орган досудового розслідування просить врахувати вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, те, що ОСОБА_5 є здоровою особою молодого віку; не працює, не одружений, не має утриманців.

У клопотанні зазначено про неможливість застосування до підозрюваного менш обтяжливих запобіжних заходів.

Також у клопотанні вказано про відсутність підстав для визначення застави, оскільки кримінальне правопорушення вчинене з застосуванням насильства.

Органом досудового розслідування є Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 повністю підтримала внесене клопотання про обрання запобіжного заходу і просила суд його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 на підставі ст. 63 Конституції України відмовився від дачі показань щодо обставин інкримінованого правопорушення. Разом з тим підтвердив, що стосовно нього у суді перебуває на розгляді інше кримінальне правопорушення, у межах якого йому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з застосуванням застави. Наразі ОСОБА_5 вважається таким, що перебуває під заставою.

Захисник ОСОБА_6 щодо задоволення клопотання заперечував. Указав, що позиція сторони захисту полягає у тому, що підозрюваний визнає, що певна подія відбулася, проте викладені у клопотанні обставини цієї події не відповідають фактичним. Захисник зазначив, що підозра базується на припущеннях, а наявність ризиків не доведена.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора та слідчого, з`ясувавши позицію підозрюваного та захисника, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.
У провадженні слідчого СВ Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2022 за № 0000218 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

07.08.2022 о 03.25 год. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

07.08.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабежу), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, вчиненого в умовах воєнного стану.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

З досліджених матеріалів клопотання, а також з урахуванням позиції сторони захисту, слід дійти висновку про причетність ОСОБА_5 до інкримінованого правопорушення. З огляду на викладене слідчий суддя дійшов висновку, що подальше розслідування зазначених обставин у даному випадку є виправданим.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення.

Щодо наявності ризиків.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У клопотанні сторона обвинувачення посилається на наявність наступних ризиків:

?переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (ймовірність обґрунтована тяжкістю вчиненого правопорушення та покарання);
?незаконно впливати на потерпілого та/або свідків, у цьому кримінальному провадженні;
?вчинення іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя критично ставиться до наявності ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки матеріали справи не містять відомостей про їх наявність. Щодо потерпілого суд також враховує, що він є працівником поліції, тому ризик впливу на нього є лише припущенням органу досудового розслідування.
Що стосується ризику переховування від органів досудового розслідування, то хоча в клопотанні його наявність належним чином не обґрунтована, проте в судовому засіданні були з`ясовані обставини, які свідчать про його наявність.
Ураховуючи наявність щодо підозрюваного ОСОБА_5 іншого кримінального провадження, яке перебуває на стадії судового розгляду, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення наявності цього ризику.
Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, обґрунтовано тим, що для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігання, встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, є неможливим застосування до нього таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Слідчий суддя погоджується з такою позицією. Ці висновки не суперечать вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У даному випадку неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою обумовлюється об`єктивними причинами неможливості усунення негативного впливу ризиків його неналежної поведінки. При цьому суд враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення під час перебування його під заставою, застосованою як альтернатива триманню під вартою в межах іншого кримінального провадження, у якому ОСОБА_5 має статус обвинуваченого.

Ураховуючи дані, що характеризують особу обвинуваченого, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке вчинено під час дії воєнного стану, та доведення прокурором у судовому засіданні, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою.

У зв`язку з тим що інкриміноване правопорушення вчинене з застосуванням насильства слідчий суддя у даному випадку не вбачає підстав для визначення застави.

На підставі ст.ст. 98, 176-197, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, утримуючи його в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 234.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів та обчислюється з дати фактичного затримання, тобто з 07.08.2022. Ухвала про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію о 23.59 год. 05.10.2022.
Зобов`язати працівників Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області повідомити родичів ОСОБА_5 про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Виконання ухвали покласти на Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали після її оголошення негайно вручити підозрюваному.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним ОСОБА_5 з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1