ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/783/22 Справа № 194/523/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:
секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, апеляційну скарга адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 16 травня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 29.04.2010 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст.185, ч.1 ст.263, ч.1 ст.70 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.75, ст.76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

- 06.06.2011 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області за ч.3 ст.185, ч.1 ст.71 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі;

- 28.12.2015 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області за ч.3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст.75, ст.76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

- 02.09.2017 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області за ч.3 ст.185, ч.1 ст.71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі. Звільнився 30.09.2020 року з ВК №89 по відбуттю строку покарання,

підозрюваного вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.
Вказаною ухвалою задоволено частково клопотання слідчого СВ ВП№1 ПРВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_7 ..

Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23-59 годин 10 липня 2022 року.

Відповідно до ст. 183 КПК України визначено ОСОБА_7 розмір застави, достатньої для виконання підозрюваного обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 198480,00 грн..

Роз`яснено, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави на ОСОБА_7 покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою періодичністю; не відлучатися з м. Тернівка Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідком та потерпілим; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Приймаючи оскаржуване рішення, слідчий суддя зазначив, що наявні підстави вважати, що ОСОБА_7 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, та може незаконно впливати на потерпілого або свідка у цьому ж кримінальному провадженні та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що не має підстав для обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Також, слідчий суддя зазначив, що враховуючи вимоги КПК України, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя прийшов до висновку, що є доцільним обрати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 днів в межах строку досудового розслідування з одночасним визначенням застави за правилами ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 198480,00 грн., а також покладенням на підозрюваного відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, визначених обов`язків.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
В апеляційні скарзі адвокат ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків.
Вважає, що вказана ухвала є незаконною, необґрунтованою, постановленою з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, та висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.
На думку адвоката, слідчим суддею не було в повній мірі не враховано, що відповідно до долучених до клопотання матеріалів, підозрюваний ОСОБА_7 має постійне місце проживання в м. Тернівка Дніпропетровської області, одружений.
Адвокат вважає, що що обраний запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_7 є надто суворим, обраним передчасно, без достатніх на те підстав, та потребує негайного перегляду. Прокурором не доведено, що існують передбачені п.п. 1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України ризики, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.
Позиція учасників апеляційного перегляду.
В апеляційному суді підозрюваний ОСОБА_7 , та його адвокат ОСОБА_8 , кожен окремо, підтримали вимоги апеляційної скарги захисника, просили її задовольнити та ухвалу суду скасувати.

Прокурор в апеляційному суді заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив рішення слідчого судді залишити без змін.
Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали за скаргою, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.
Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону ним були дотримані у повному обсязі.
Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ відділення поліції №1 Павлоградського РВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135 від 13.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.
ОСОБА_7 підозрюється в тому, що достовірно знаючи що на території України з 05:30 год. 24.02.2022 введений воєнний стан, приблизно о 02:00 годині 13.05.2022 року , знаходячись біля буд. АДРЕСА_2 , достовірно знаючи, що у вказаному будинку ніхто не мешкає, переслідуючи мету незаконного збагачення, шляхом таємного викрадення чужого майна, вирішив проникнути до вказаного будинку з метою вчинення крадіжки чужого майна. Після чого ОСОБА_7 , цього ж дня, тобто 13.05.2022 року приблизно о 02:05 год., з метою доведення свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна до кінця, розбив скло вікна веранди будинку АДРЕСА_2 , та через розбите вікно проник до приміщення вказаного будинку.
В подальшому ОСОБА_7 знаходячись у приміщенні вказаного будинку, умисно, повторно, таємно викрав чуже майно, яке знаходилось у будинку та яке належить ОСОБА_10 , а саме: металевий електричний чайник марки «MYSTERY» модель МЕК-1601, вартістю 200 гривень; металевий чайник сірого кольору, об`ємом 1,5 літра, вартістю 500 гривень; металеву банку блакитної фарби марки «Farbex» емаль алкідна ПФ-115П об`ємом 3 літри, вартістю 300 гривень; металеву банку блакитної фарби марки «Farbex» емаль алкідна ПФ-115П об`ємом 3 літри, з залишками краски 2,5 літри, вартістю 250 гривень; пляшку оліфи об`ємом 1 літр, вартістю 90 гривень; три кухонні ножа, загальною вартістю 250 гривень; насіння огірків, квітів та інше насіння, вартістю 250 гривень; 1 кг селітри кільцева, вартістю 50 гривень; 1 кг супер фосфат, вартістю 50 гривень. З місця скоєння злочину ОСОБА_7 зник та викраденим майном розпорядився на свій розсуд. Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_7 спричинив потерпілій ОСОБА_10 матеріальну шкоду на суму 1940 гривень.
13.05.2022 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
13.05.2022 о 12:29 год. підозрюваного ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з ЄРДР за №0000135 від 13.05.2022 року; протоколом огляду від 13.05.2022 року; протоколом обшуку від 13.05.2022 року; протоколом допиту потерпілої від 13.05.2022 року; протоколом допиту свідка від 13.05.2022 року; постановою про визнання речових доказів від 13.05.2022 року; протоколом огляду предмету від 13.05.2022 року.
Відповідно до матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємно викраденні чужого майна повторно та в умовах воєнного стану.
З наданих матеріалів слідує, що під час судового розгляду слідчий суддя у повному обсязі з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні, що підтверджується, процесуальними документами у їх сукупності та з цього приводу сторона захисту не подавала апеляційну скаргу.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Під час апеляційного провадження встановлено, що твердження прокурора та висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 та 5 ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а встановлені слідчим суддею ризики того, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового розслідування, слідчого судді та/або суду, здійснювати незаконний вплив на свідка та потерпілого чи вчинити інше кримінальне правопорушення об`єктивно існують і для запобігання їх настання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином та за який законом України про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а тому усвідомлюючи можливе покарання за інкримінований йому злочин підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

При цьому, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом.

Крім того, доведеним є також ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного, корисливого злочину, раніше неодноразово судимий за скоєння аналогічних кримінальних правопорушень, звільнявся від відбуття покарання з іспитовим строком та відбував реальне покарання, однак належних висновків не зробив та знову підозрюється у вчиненні злочину проти власності, що у своїй сукупності об`єктивно вказує на можливість вчинення ним нових кримінальних правопорушень з метою отримання прибутку, а тому такий ризик є актуальним та існуючим на даний час.

Під час перевірки доводів апеляційної скарги захисника, апеляційний суд дійшов висновку про їх необґрунтованість, оскільки в ухвалі слідчий суддя належним чином врахував, окрім зазначеного вище, відомості про особу підозрюваного, який перебуває в офіційному шлюбі, не працевлаштований, на утримання неповнолітніх дітей не має, за станом здоров`я може утримуватись в умовах попереднього ув`язнення, що у своїй сукупності вказує на відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, тобто таких факторів, які б об`єктивно могли запобігти встановленим слідчим суддею ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді, що для досягнення мети застосування запобіжних заходів, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, на даній стадії досудового розслідування, що зумовлює необхідність в проведенні ряду слідчих та процесуальних дій, а також враховуючи інші фактичні обставини даного конкретного кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії досудового розслідування є необхідним та доцільним.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається, застосований слідчим суддею запобіжний захід стосовно підозрюваного ОСОБА_7 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК України, прийняте рішення є обґрунтованим, вмотивованим, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню, а відтак апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_11 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , -залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 16 травня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:
______________ _____________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4