Справа № 214/2704/22
1-кс/214/402/22
У Х В А Л А
Іменем України

10 червня 2022 року слідчий суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №00000168 від 26.05.2022 року, за підозрою ОСОБА_2 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України про вжиття заходів безпеки щодо свідків, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві», -

ВСТАНОВИВ:
09.06.2022 року до суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №00000168 від 26.05.2022 року, за підозрою ОСОБА_2 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України про вжиття заходів безпеки щодо свідків, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві».
В обґрунтування свого клопотання захисник зазначив, що в провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться клопотання, подане захисником підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, не пов`язаний з позбавленням волі. Під час виконання своїх обов`язків захисника, на його ім`я звернулись громадяни України, частина з яких на теперішній час продовжують перебувати на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, а інша вимушена була виїхати. Вказані особи є безпосередніми свідками подій, які мають пряме відношення до обставин, які підлягають доказуванню в рамках вказаного кримінального провадження. Зокрема, щодо фактичної обстановки, яка склалась в м. Херсон в період часу з 24.02.2022 року по 27.04.2022 року, як вона змінювалась та які рішення приймалися певними особами, за яких умов та обставин. Зазначені особи (свідки) дали свої покази на ім`я захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , однак, не дали дозволу на їх оприлюднення, оскільки вважають, що це спричинить несанкціонований витік інформації, що буде загрожувати здоров`ю та життю як їх особисто, так і інших осіб, які вимушено продовжують залишатися на тимчасово окупованій території України в м. Херсон. Зазначені особи не мають фізичної можливості самостійно звернутися до суду з відповідним клопотанням, тому звернулися до адвоката ОСОБА_3 з проханням подати до суду клопотання про застосування щодо них заходів безпеки, пов`язаних з забезпеченням конфіденційності відомостей про особу та проведення їх допиту в якості свідка на етапі досудового розслідування шляхом проведення закритого судового засідання.
З урахуванням викладеного, захисник просить застосувати щодо свідка сторони захисту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заходи безпеки, а саме передбачені положення п.п. «ж» та «з» ч.1 ст.7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві» та, керуючись положеннями ст.336 КПК України, провести допит в режимі відеоконференції.
Дослідивши клопотання захисника, приходжу до висновку про необхідність відмови в його задоволенні, виходячи з такого.
Так, при вирішенні питання про вжиття заходів безпеки щодо заявленого у клопотанні захисником ОСОБА_3 свідка, в першу чергу, слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, рішенням у справі «Міралішвілі проти Росії» (скарга № 6293/04), у якому ґрунтовно проаналізовано вказане питання.
За наслідками розгляду вказаної справи, ЄСПЛ напрацював такі критерії оцінки рішення національного суду про приховування інформації щодо особи свідка: чи були причини приховування інформації належними та достатніми (п.196); 2) чи мали вагоме доказове значення приховані матеріали (п.199); 3) чи існували вагомі процесуальні гарантії в процедурі прийняття рішення про обмеження доступу до інформації.
Зокрема, має значення, чи міг суд дослідити співвідношення (баланс) між інтересами сторони провадження щодо розголошення матеріалів та суспільним інтересом щодо нерозголошення таких даних (п.197).
За наслідками розгляду справи, Суд дорікнув національному суду РФ за те, що рішення про обмеження доступу до матеріалів було засновано виключно на типі матеріалів та законодавчих обмеженнях щодо їх розголошення. Водночас національний суд РФ не вдався до спроб проаналізувати наявність балансу між інтересами обвинуваченого та суспільним інтересом щодо нерозголошення таких даних (п.206-209).
Отже, наведені висновки ЄСПЛ повинні спонукати національні суди підходити до розгляду питання про допит свідка із збереженням в таємниці даних про його особу не формально, а змістовно. Суди, розглядаючи відповідне питання, повинні сутністно з`ясувати наявність причин для приховування даних про свідка. Необхідно також оцінити, чи є такі причини достатніми аби вважати, що суспільний інтерес в нерозголошенні даних переважає законні інтереси учасників провадження щодо забезпечення змагальності судового процесу.
Так, ч.2 ст.20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлений вичерпний перелік приводів для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів, якими можуть бути: а) заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича; б) звернення керівника відповідного державного органу; в) отримання оперативної та іншої інформації про наявність загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб; г) отримання прохання Міжнародного кримінального суду про вжиття заходів забезпечення безпеки.
Звертаючись до слідчого судді з вказаним клопотанням, захисник ОСОБА_3 , як на причину необхідності застосування до свідка положень Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», посилався на загрозу здоров`ю та життю як його особисто, так і інших осіб, які вимушено продовжують залишатися на тимчасово окупованій території України в м. Херсон.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що Закон визначає обов`язкові підстави застосування заходів безпеки це дані, що свідчать про наявність реальної загрози життю, здоров`ю, житлу і майну особи. Вказівка саме на реальну загрозу зобов`язує слідчого суддю при вирішенні питання про застосування до свідка заходів безпеки, дослідити відомості, які свідчать про наявність реальної загрози його життю, здоров`ю, житлу і майну.
Вимога національного законодавства щодо необхідності оцінки судом реальної загрози безпеці свідка повністю корелюється із прецедентною практикою ЄСПЛ. В п.61 рішення «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів» Суд зазначив: «Суд не переконаний, що Апеляційний суд в достатній мірі оцінив реальність загрози помсти офіцерам поліції та членам їх сімей. З рішення суду не вбачається, чи розглядав він питання, що заявники будуть спроможні виконати такі погрози або спонукати інших осіб зробити це за їх дорученням. Його рішення базувалося виключно на серйозності скоєних злочинів».
Разом з цим, в обґрунтування клопотання та в підтвердження необхідності застосування до свідка заходів безпеки, захисником не надано жодних доказів на підтвердження винятковості такого випадку, реальності загрози його життю та здоров`ю. Навіть, не надано жодних доказів звернення вказаного свідка до захисника ОСОБА_3 з проханням подати до суду зазначене клопотання.
За таких обставин, оскільки застосування до свідка заходів безпеки під час досудового розслідування можливе тільки у виняткових випадках, а з матеріалів клопотання захисника не встановлено жодних підстав для їх застосування, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_3 є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №00000168 від 26.05.2022 року, за підозрою ОСОБА_2 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України про вжиття заходів безпеки щодо свідків, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві» відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1