Справа № 761/9121/22
Провадження № 1-кс/761/5154/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 008 78 від 02.04.2022, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Підгородне Дніпропетровської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 03.04.2022 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 121 КК України, відповідно до якої підозрюваний 02.04.2022, перебуваючи у приміщенні хостелу за адресою АДРЕСА_3 , побачив раніше знайомого йому ОСОБА_7 та, керуючись умислом, спрямованим на нанесення останньому тяжких тілесних ушкоджені через особисту неприязнь, наніс потерпілому удар молотком в область лівої тім`яної ділянки, внаслідок чого спричинив ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження.

До підозрюваного відповідно до положень ст. 615 КПК України застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою рішенням керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Києва від 04.04.2022, строк якого рішенням слідчого судді від 20.04.2022 продовжений по 03.06.2022 включно.

Рішенням керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Києва від 23.05.2022 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, тобто до 03.07.2022.
На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, а також вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий просила продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник, не оскаржуючи обґрунтованості підозри, просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на відсутність зазначених стороною обвинувачення ризиків не процесуальної поведінки ОСОБА_4 , оскільки останній має на утриманні малолітню дитину, тобто наміру переховуватись або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню не має, тому просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києві від 20.04.2022 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків та потерпілого у кримінальному провадженніта вчинення іншого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання існування зазначеного у попередній ухвалі ризику неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя,оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя бере до уваги, що інкримінований підозрюваному злочин вчинений з умислом заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому шляхом нанесення удару в області голови, що вказує на антисоціальну спрямованість підозрюваного, та надає підстави для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 .

Слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваного малолітньої дитини хоча і мінімізують певним чином ризик переховування від слідства та суду, однак повністю його не виключає.
Крім того, враховуючи, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця мешкання на території м. Києва, постійного місця роботи, сім`ї, тобто тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити його від вчинення дій з метою переховування, слідчий суддя вважає, що наведений вище ризик не втратив своєї актуальності.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику щодо вчинення підозрюваним незаконних дій з метою здійснення впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Враховуючи що підозрюваний притягується до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0004081 від 20.10.2021, у якому обвинувальний акт направлений до суду, не виключено, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час необхідно завершити судові експертизи, ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Рішенням керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Києва від 23.05.2022 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, тобто до 03.07.2022, отже, саме в цих межах можливе продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 03 липня 2022 року включно.

На ухвалу слідчого судді упродовж п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду може бути подана апеляційна скарга прокурором, підозрюваним, його захисником.

Слідчий суддя ОСОБА_1