У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002554 від 17.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 Кримінального кодексу України (далі КК України) до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Кіровоградської області, м. Мала Виска, громадянина України, українця, з вищою освітою, розлученого, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , не судимого,

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :

11.11.2021 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну обраного підозрюваному ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме в Київську міську психоневрологічну лікарню № 3, що за адресою: Київська обл., смт. Глеваха, вул. Павлова, 7, в межах строку досудового розслідування.

В обґрунтування клопотання вказано наступне:

«Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2020 року, о 01:46 год., знаходячись за адресою: місто Київ, вул. Велика Житомирська, 2-А, ОСОБА_5 з належного йому мобільного телефону з абонентським номером НОМЕР_1 зателефонував на спецлінію «102» і повідомив оператору чергової частини неправдиві відомості про підготовку вибуху за адресою: м. Київ, вул. Народного ополчення 9, а саме будівлі Управління патрульної поліції м. Києва, що загрожує загибеллю людей.
Реалізуючи свій злочин, ОСОБА_5 о 01 год. 46 хв. 17.09.2021 року за допомогою власного мобільного телефону марки «IPhone», в якому знаходилася сім карта мобільного оператора Лайф НОМЕР_1 зателефонував на спецлінію «102» та в телефонній розмові, зазначаючи свої анкетні дані, достовірно знаючи, що поширена ним інформація є неправдивою та усвідомлюючи те, що дане повідомлення викликає порушення громадської безпеки, повідомив оператору спецлінії «102» який знаходився на робочому місці та виконував покладені на нього функціональні обов`язки, завідомо неправдиву інформацію про те, що в будівлі Управління патрульної поліції м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Народного ополчення 9, буде здійснено вибух та після чого завершив телефонну розмову.
Поширення ОСОБА_5 , завідомо неправдивої інформації про підготовку вибуху призвело до пошуку вибухового пристрою із залученням спеціалістів з вибухотехнічної служби відділу ГУ НП у м. Києві та працівників Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, проводилась евакуація.
В ході проведення огляду за адресою: м. Київ, вул. Народного ополчення 9, а також прилеглої до нього території працівниками поліції за участі експертів вибухотехнічної служби із застосуванням службової собаки вибухових речовин, пристроїв, а також предметів ззовні на них схожих, виявлено не було.
Таким чином, встановленні достатні дані для підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, тобто в завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, який загрожує загибеллю людей.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Кіровоградська область, м. Мала Виска, громадянин України, що має вищу освіту, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .
17.09.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.259 КК України.
Вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.259 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: показами свідків, протоколами огляду та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.259 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до шести років.
Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку оскільки, існують ризики передбачені ст. 177, КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:
- переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Викладення обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків:
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.
Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 , не має постійного місця проживання в м. Києві, зареєстрований та проживає на території іншої області, у зв`язку з чим, останній не зможе прибувати за першим викликом слідчого, прокурора, також відсутні засоби прямого зв`язку.
Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.
Крім цього, згідно висновку судово-психіатричного експерта № 67 від 28.10.2021 згідно якого вбачається, що у ОСОБА_5 , виявлено підозру на стійкий хронічний психічний розлад (з найбільшою вірогідністю шизофренія, параноїдна форма), у зв`язку з чим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 потребує проведення відносно нього стаціонарної комплексної психолого-психіатричної експертизи.
Відповідно до ст. 508 КПК України до особи в якої встановлено факт розладу психічної діяльності чи психічної хвороби може бути застосовано запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.
Враховуючи, що ОСОБА_5 даних про опікунів чи близьких родичів не надав, а також від дільничного інспектора поліції по місцю проживання не отримано ніяких даних про вказаних осіб, застосування до нього запобіжного заходу у вигляді передання особи на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом - можливості не має.
Орган досудового розслідування вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 259 КК України.»

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 11.11.2021 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного щодо клопотання зайняв нейтральну позицію.

Підозрюваний чіткої позиції щодо клопотання, що є предметом розгляду, не висловив. На стадії з`ясування даних про особу відповідати на питання фактично відмовився, оскільки надавав очевидно неправдиві відповіді (наприклад, на прохання назвати своє прізвище ім`я по батькові стверджував, що його звати « ОСОБА_7 ») чи «відповіді», які явно не стосувались суті питання.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Слідчим суддею встановлено, що 17.09.2021 року о 02.50 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.09.2021 року о 19.30 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: показами свідків, протоколами огляду та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.09.2021 до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 (шістдесят) днів; визначено, що строк дії ухвали закінчується о 02 годині 50 хвилин 16 листопада 2021 року; визначено розмір застави у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень.

Згідно з висновком судово-психіатричного експерта № 67 від 28.10.2021 у ОСОБА_5 виявлено підозру на стійкий хронічний психічний розлад (з найбільшою вірогідністю шизофренія, параноїдна форма), у зв`язку з чим останній потребує проведення відносно нього стаціонарної комплексної психолого-психіатричної експертизи.

Постановою про продовження строку досудового розслідування від 11.11.2021 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002554 від 17.09.2021 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України до трьох місяців, тобто до 17.12.2021.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Статтею 503 КПК України передбачено, що кримінальне провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, здійснюється за наявності достатніх підстав вважати, що:

1) особа вчинила суспільно небезпечне діяння, передбачене законом України про кримінальну відповідальність, у стані неосудності;

2) особа вчинила кримінальне правопорушення у стані осудності, але захворіла на психічну хворобу до постановлення вироку.

Відповідно до ч. 1 ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи:

1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом;

2) поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Згідно з ч. 2 ст. 508 КПК України передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Частиною 3 ст. 508 КПК України встановлено, що застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

За змістом ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 2 вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 17.09.2021 відповідає вимогам ст. 277 КПК України, за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Суд ураховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя бере до уваги, що наразі раніше встановлені ризики (ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від двох до шести років); та ризик, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, адже підозрюваний не співпрацює зі слідством та чинить перешкоди у проведенні слідчих та процесуальних дій), не зменшились.

Застосування менш суворого запобіжного заходу на даному етапі не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 та не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що матеріалами клопотання доведено наявність підстав для зміни запобіжного заходу, тому вважає за можливе таке клопотання задовольнити.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Враховуючи усну заяву підозрюваного ОСОБА_5 , зроблену під час судового зсідання 12.11.2021 про застосування до нього насильства під час тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне вжиття заходів, передбачених ст. 206 КПК України.

Керуючись ст.ст. 193, 200, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме в Київську міську психоневрологічну лікарню № 3, що за адресою: Київська обл., смт. Глеваха, вул. Павлова, 7, в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали про поміщення підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку визначити до 17.12.2021 включно.

Ухвала слідчого судді в частині поміщення підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до визначеного психіатричного закладу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Зобов`язати прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0002554 від 17.09.2021, забезпечити:

- невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- проведення відповідним органом досудового розслідування дослідження фактів, викладених в усній заяві підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час судового засідання 12.11.2021.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1