Справа № 953/4621/22
н/п 1-кс/953/3008/22
"23" серпня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив :
Ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220 після проведення відповідних слідчих дій та судових експертиз, зберігати у камері схову речових доказів ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м.Харків, вул.Алчевських, 49.
Під час досудового розслідування встановлено, що 11.08.2022 до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_4 про те, що був викрадений належний йому ноутбук ТМ НР, який він залишав 20.03.2022 року за адресою: м.Харків, вул.Дарвіна, 20, чим останньому була заподіяна матеріальна шкода.
Під час подальшого проведення досудового розслідування по дійсному кримінальному провадженню 19.08.2022 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був вилучений ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220, який він придбав у гр. ОСОБА_6 , якому дав вищевказаний ноутбук ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а ОСОБА_7 отримав даний ноутбук від власника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у користування на деякий час та був зобов`язанй повернути.
Ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220 належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Крім того, 19.08.2022 вищевказаний ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220, постановою слідчого Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області визнано речовими доказами по дійсному кримінальному провадженню.
Враховуючи те, що всі вищевказані вилучені предмети, а саме ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється предметом вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки являється об`єктом вищеописаних кримінально протиправних дій та за цією ознакою як «…предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом» відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказані предмети визнані речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 19.08.2022, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій в тому числі проведення відповідних експертиз (судово-товарозначої, тощо), та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Прокурор подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
ОСОБА_4 у судове засіданні не з`явився.
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
11.08.2022 до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_4 про викраденння належного йому ноутбук ТМ НР, який він залишав 20.03.2022 року за адресою: м.Харків, вул.Дарвіна, 20, чим останньому була заподіяна матеріальна шкода.
19.08.2022 року у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був вилучений ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220, який він придбав у гр. ОСОБА_6 , якому дав вищевказаний ноутбук ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а ОСОБА_7 отримав даний ноутбук від власника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у користування на деякий час та був зобов`язані повернути, що підтверджується протоколами.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вилучений ноутбук , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що він є об`єктом протиправного посягання, за наявності достатніх підстав вважати, що ноутбук відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучений ноутбук підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 19.08.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук ТМ НР Pavilion dv6000 s|n CNF7330220, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити у камері схову речових доказів ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м.Харків, вул.Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1