Справа №295/2866/22
УХВАЛА
Іменем України

30.03.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, внесене в кримінальному провадженні №0000034 від 18.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернулась до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на куртку жіночу чорного кольору з написом «Jorry», штани жіночі (розрізані) чорного кольору, черевики (ботинки) жіночі чорного кольору з написом «G&K» Wordwide», що належать ОСОБА_4 .
У клопотанні вказано, що в ході досудового розслідування встановлено, що 18.02.2022 року, близько 18-50 год. ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керуючи транспортним засобом марки «ВАЗ-211040», д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись по правій смузі руху проїзної частини вулиці Корольова поблизу будинку № 10 що у с. Карпівці Житомирського району Житомирської області у напрямку із с. Волосівка Житомирського району Житомирської області в темну пору доби, не врахував дорожню обстановку, що призвело до втрати безпечного керування транспортним засобом, його виїзд на зустрічну смугу руху та ліве узбіччя і подальший наїзд на пішоходів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які рухалась по лівому узбіччю в зустрічному напрямку.
Внаслідок цього пішохід ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримала тілесні ушкодження у вигляді забою спинки носа, забою лівої гомілки, пішохід ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому велико-гомілкової кістки середньої третини лівої ноги без зміщення, пішохід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому лівої стегнової кістки, які відносяться відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень Зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.07.1995 р № 255/791 відносяться до ступеня середньої тяжкості тілесних ушкоджень.
В період часу з 00:25 год. 19.02.2022 року по 00:55 год. 19.02.2022 року, під час проведення огляду в приміщенні КНП «Чуднівська лікарня» по вул. Житомирська, 15, м. Чуднів, Житомирського району Житомирської області, гр. ОСОБА_8 1993 р.н., (рідний брат ОСОБА_4 ) добровільно видано майно, а саме: 1) куртку жіночу чорного кольору з написом «Jorry»; 2) штани жіночі (розрізані) чорного кольору; 3)черевики (ботинки) жіночі чорного кольору з написом «G&K» Wordwide», що належать ОСОБА_4 . Вказане майно було вилучено слідчим та упаковано у спеціальний пакет «Державне бюро розслідувань» № L1003139.
В обгрунтування клопотання прокурор пояснила, що вилученні речі та документи мають важливе значення для досудового розслідування, подальшого можливого судового розгляду та в цілому є доказами у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на обумовлене тимчасово вилучене майно.

У клопотанні прокурор ОСОБА_3 просила проводити розгляд справи без її участі.
Законний представник власника майна ОСОБА_4 ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються підчас кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000034 від 18.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України
Згідно протоколу огляду від 19.02.2022 року та постанови слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_10 вилучені у неповнолітньої ОСОБА_4 куртку жіночу чорного кольору з написом «Jorry», штани жіночі (розрізані) чорного кольору, черевики (ботинки) жіночі чорного кольору з написом «G&K» Wordwide», що належать визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи клопотання прокурора щодо наявності підстав для арешту майна, зважаючи на стадію досудового розслідування, обставини, які належить з`ясувати органу досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження в тому числі і осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на куртку жіночу чорного кольору з написом «Jorry»; штани жіночі (розрізані) чорного кольору; черевики (ботинки) жіночі чорного кольору з написом «G&K» Wordwide», що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1