Справа № 750/2265/22
Провадження № 1-кс/750/828/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2022 року м. Чернігів
Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Чернігова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Чернігівського районного управління поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002353 від 19.05.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Горбове, Чернігівського району Чернігівської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не маючого, раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, без зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.115, ч. 1 ст. 263 КК України, -
в с т а н о в и л а :
Старший слідчий СВ ЧРУП ГУНП в Чернігівській області звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором Чернігівської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що 19.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002353 внесені відомості щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
Так, 19.05.2022, близько «20» год. «15» хв., ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи на території господарства АДРЕСА_2 , з мотивів раптово виниклих особистих неприязних відносин, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки свого діяння, та свідомо бажаючи настання смерті ОСОБА_8 , умисно здійснив не менше чотирьох пострілів з рушниці, з маркуванням № НОМЕР_1 в область голови ОСОБА_8 , чим спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді вогнепальних проникаючих поранень голови з переломом кісток черепа, від яких ОСОБА_8 помер на місці події.

На підставі вищевикладеного ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_8 .

20.05.2022 ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Час фактичного затримання «07» год. «10» хв.

20.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор вважає, що є достатньо підстав та ризиків, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду у зв`язку з мірою покарання, яка загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні злочину, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор та слідчий вважають необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і вважають, що інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

У судовому засідання прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити з наведених у ньому підстав.

У судовому засіданні підозрюваний заперечив проти клопотання, просив врахувати що вчинив злочин ненавмисно, не пам`ятає як все відбулось визнаючи при цьому, що рушниця належить йому.

Захисник просив обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Вказав, що підозрюваний має постійне місце проживання, засоби для існування, раніше не судимий.

Вислухавши позицію сторін кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті, про що зазначено в частині 2 ст. 177 КПК України.

В рішеннях Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають достатніми, щоб виправдати подальше висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що будь-яка стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального провадження.

Протоколами огляду місця події від 20.05.2022, протоколами допиту свідків, протоколом проведення слідчого експерименту, лікарським свідоцтвом про смерть, іншими матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, підтверджено факт умисного протиправного заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_8 .
Таким чином, виходячи з обставин встановлених у вказаних документах, слідчий суддя знаходить, що повідомлена підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, є обґрунтованою.
Згідно із ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, розглядаючи питання доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою, враховуючи, що рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обмежує права і свободи підозрюваного, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, приходить до наступного.

В клопотанні про обрання запобіжного заходу зазначено про наявність трьох, передбачених п. 1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, ризиків, а саме: що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; незаконного впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 року п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Враховуючи вищевикладене, а також дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризику можливості підозрюваним переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, з огляду на це слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду залишається реальним.
У даній справі показання свідків є одними із ключових доказів, що можуть бути знівельовані або ж знецінені у разі впливу на них.
ОСОБА_5 , не будучи обмеженим існуючим заходом забезпечення, маючи вільну можливість контакту, спілкування та впливу на інших осіб (зокрема свідків) з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, може здійснювати на них вплив, з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Таким чином, зважаючи на ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, ймовірність впливу на свідків, дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідною для запобігання їх реалізації у майбутньому.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 чи іншого більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Оцінюючи сукупність обставин, а саме особу підозрюваного ОСОБА_5 , тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового слідства та суду, а також вчинити інший злочин, можливість впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, в зв`язку із чим слідчий суддя приходить до висновку, що застосування відносно ОСОБА_5 для запобігання ризикам, передбачених ст.177 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу неможливо.

З огляду на це, інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку, а також запобігти спробам переховування від суду та вчиненню іншого злочину.

Таким чином слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин справи та ризиків передбачених п. 1, 2, 3ч.1 ст. 194 КПК України, що свідчить про обґрунтованість клопотання. Існування всіх вказаних обставин в сукупності, виключають застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів, а тому слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Зважаючи на норми в ч. 3 та 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається, оскільки дане клопотання стосується злочину, який спричинив загибель людини, яка сама, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнається в Україні, згідно ст. 3 Конституції України найвищою соціальною цінністю.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а :
Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з подальшим утриманням його в ДУ «Чернігівській слідчий ізолятор», строком до 19 липня 2022 року.
Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 20 травня 2022 року з 07 год. 10 хв.
Строк закінчення дії ухвали 19 липня 2022 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення, а для підозрюваного - з моменту вручення копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1