печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000315,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання про арешт майна.

Мотивуючи означене клопотання прокурор у клопотанні вказує наступне.

Слідчою групою Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000315 від 23.04.2021 року, за фактом незаконної організації та функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор та бездіяльності працівників правоохоронного органу щодо незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор, а також за фактами надання неправомірної вигоди та отримання неправомірної вигоди працівниками Національної поліції України за невжиття передбачених законодавством заходів та приховування виявленої ним незаконної діяльності з організації або проведення азартних ігор за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 203-2, ч. 1 ст. 365-3, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 368 КК України.

У клопотанні вказано, що до 13.08.2020 на усій території України діяв Закон України «Про заборону грального бізнесу в Україні». Цей Закон запроваджував обмеження щодо здійснення грального бізнесу в Україні, виходячи з конституційних принципів пріоритету прав і свобод людини і громадянина, захисту моральності та здоров`я населення, заборони використання власності на шкоду людині і суспільству.

Однак 13 серпня 2020 року набрав чинності Закон України «Про державне регулювання діяльності з організації та проведення азартних ігор».

Даний Закон регулює ринок азартних ігор в Україні та встановлює виключний перелік видів діяльності у сфері азартних ігор, що дозволені в Україні, а саме: організація та проведення азартних ігор в гральних закладах казино, казино в мережі Інтернет, букмекерської діяльності в букмекерських пунктах та в мережі Інтернет, ігор в залах гральних автоматів, азартних ігор в покер в мережі Інтернет.

Перелічені види діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор на території України можуть проводитися виключно за наявності у суб`єкта господарювання відповідних ліцензій із використанням сертифікованого та підключеного до Державної системи онлайн-моніторингу грального обладнання та онлайн-систем організаторів азартних ігор.

Незважаючи на це, у ході досудового розслідування установлено, що ряд осіб, маючи на меті систематичне отримання незаконних доходів на постійній основі шляхом незаконного зайняття гральним бізнесом, без отримання відповідних ліцензій, на території м. Києва та м. Одеси організували злочинну схему з організації та функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор.

З метою безперебійного функціонування вказаних гральних закладів та проведення азартних ігор у невстановлений період часу, в супереч Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» від 14.07.2020 року, організована злочинна група використовувала ряд нежитлових приміщень на території м. Києва та м. Одеси.

Зазначені приміщення облаштували, як гральні заклади, встановивши персональні комп`ютери з відповідним програмним забезпеченням, призначеним для отримання доступу до серверів, із симуляторами гральних автоматів, на яких надавалась можливість доступу до азартних ігор через мережу Інтернет з внесенням гравцем ставки, що дає можливість отримати виграш, а результат повністю або частково залежить від випадковості.

Крім того, учасникам злочинної групи, було відомо, що заняття таким видом діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор на території України можуть проводитися виключно за наявності у суб`єкта господарювання відповідних ліцензій.

Так з метою, забезпечення відсутності належного реагування працівників правоохоронних органів, спрямованого на припинення функціонування незаконної діяльність з організації мережі закладів з надання доступу до азартних ігор, організаторами незаконної злочинної схеми залучили працівників Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яким через посередника систематично надавали неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів.

У свою чергу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , достеменно знаючи про існування незаконної мережі закладів, які надають доступ до азартних ігор, не вживали передбачених Законом заходів щодо припинення діяльності вказаної мережі.

Водночас, незважаючи на прийняття Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», вказана мережа незаконних закладів, які надають доступ до азартних ігор продовжує функціонувати та приносити своїм організаторам незаконний дохід.

04.07.2022 о 17 год. 40 хв. заступник начальника Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

04.07.2022 на підставі ухвали слідчого судді в ході проведення обшуку приміщення грального закладу за адресою: АДРЕСА_1 , з поміж іншого виявлено та вилучено відеокамеру Hikvision, пристрій для друку чеків Xpriner.

На указаному відеореєстраторі можуть знаходитись відеозаписи організації незаконної діяльності грального бізнесу, фігуранти провадження, відомості про свідків кримінального правопорушення та факти «прикриття» незаконної діяльності грального бізнесу з боку працівників з числа Національної поліції України. На пристрої для друку касири та адміністратори незаконного грального закладу, після прийняття грошових коштів від гравця, переводять їх в ставку, роздруковують код із цифрами (чек), при введенні якого можливо розпочати азартну гру.

Таким чином, у відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що речі, вилучені 04.07.2022, під час проведення обшуку в зазначеному приміщенні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

У зв`язку з викладеним, 05.07.2022 вмотивованою постановою слідчого вказані вище речі визнані речовими доказами.

У судове засідання учасники провадження не з`явились.

Слідчий суддя з урахуванням положень ч. 1 ст. 172 КПК України, визнав за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників провадження, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 10 ст. 170 КПК України, передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого від 05.07.2022 майно на арешті якого наполягає орган досудового розслідування визнано речовими доказами.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження, окрім того доводи прокурора щодо пропуску строку на звернення із клопотанням є обґрунтованими.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника другого відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000315 задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000315 на майно, вилучене 04.07.2022 під час проведення обшуку, а саме відеокамеру Hikvision, пристрій для друку чеків Хрrіner.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1