Справа № 761/6271/22
Провадження № 1-кс/761/3852/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000594 від 05.07.2021,

В С Т А Н О В И В :

до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло в порядку ст. 174 КПК України клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000594 від 05.07.2021, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22.10.2021 на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, електронному крипто валютному гаманці: 0x15aE596E333dA3F41C9E7926CD5C028f42647af4 у вигляді смарт контракту на суму 1,306,982,3 USDT ( крипто валютний токен Tether).

Клопотання мотивоване тим, що арешт накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки, в ухвалі суду не обумовлено жодного слова про те, що віртуальні кошти є знаряддям вчинення кримінальних правопорушень. Також в ухвалі слідчого судді не зазначено, яким чином віртуальні грошові кошти, що знаходяться на рахунку електронному крипто валютному гаманці можуть зберегти на собі сліди злочину та містити відомості, які можуть бути використані як доказ.

Отже, посилання в ухвалі суду на те, що грошові кошти що знаходяться на рахунку електронному крипто валютному гаманці, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України є безпідставним.

Станом на день звернення з клопотанням ОСОБА_4 перебуває в статусі свідка, а тому останній має статус третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт.
В судове засідання представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 не з`явився, однак направив клопотання про розгляд справи за його відсутність.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений завчасно та належним чином.

Разом з тим, його неявка в силу положень ч. 2 ст. 174 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, зокрема, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів убачається, що досудове розслідування кримінального провадження № 0000594 від 05.07.2021 здійснювалось Головним слідчим управлінням Національної поліції України за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209; ч. 2 ст. 361 КК України.

Як слідує зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2021 року арешт на рахунок, що знаходиться на електронному крипто валютному гаманці: 0x15aE596E333dA3F41C9E7926CD5C028f42647af4 у вигляді смарт контракту на суму 1,306,982,3 USDT ( крипто валютний токен Tether), накладено, оскільки слідчий суддя дійшов до висновку про те, що ці грошові кошти одержані внаслідок вчинення кримінальних правопорушень.

Разом із тим, із долучених документів до клопотання про скасування арешту майна убачається, що арешт на згаданий рахунок накладено необґрунтовано та в подальшому арешті цих грошових коштів відпала потреба, виходячи із наступного.

Так, в ході здійснення контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, зокрема, при вирішення питання про скасування арешту з підстав необґрунтованості його накладення, слід відповідно до ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Як убачається кримінальне провадження розслідується за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209; ч. 2 ст. 361 КК України.

Зокрема, в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва (справа 761/37268/21) від 22.10.2021 зазначено, що грошові кошти, які знаходяться на електронному крипто валютному гаманці набуті кримінально протиправним шляхом, а також можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Так, матеріалами скарги доведено, що грошові кошти, які знаходяться на електронному крипто валютному гаманці не відповідають критеріям ст. 98 КПК України та не можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки сукупність наявних в розпорядженні слідчого судді даних, свідчать про законне походження грошових коштів на електронному крипто валютному гаманці 0x15aE596E333dA3F41C9E7926CD5C028f42647af4, що належать ОСОБА_4 .

Крім того, арешт грошових коштів, що знаходяться на електронному крипто валютному гаманці, який належить ОСОБА_4 є порушенням його права на мирне володіння майном та в даному випадку порушено справедливий баланс між інтересами власника ОСОБА_4 гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

Статтею 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантовано право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Тлумачення положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції при застосуванні її до вилучення майна під час кримінального провадження, надано Європейським судом з прав людини, зокрема, у Рішенні від 23 січня 2014 року у справі ««EAST/WEST ALLIANCE LIMITED» проти України»:

«…1. Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року, Series AN 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, п. п. 49 62 від 10 травня 2007 року).

2. Суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п. п. 69 і 73, Series AN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50, Series AN 98)…».

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Отже, зазначені грошові кошти не відповідають критеріям речових доказів визначеним положенням ст. 98 КПК України, а тому такий арешт не є співрозмірним та не переслідує досягнення цілей та завдань кримінального правопорушення, безпідставно обмежує права фізичної особи та перешкоджає у її володінні.

Таким чином, зважаючи на дані обставини, слідчий суддя вважає, що необхідно скасувати арешт цих грошових коштів.

На підставі наведеного, необхідно задовольнити клопотання представника власника майна, адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000594 від 05.07.2021,

Керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 , що діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.10.2021 року у справі № 761/37268/21 на віртуальні грошові кошти, які знаходяться на рахунку електронному крипто валютному гаманці: 0x15aE596E333dA3F41C9E7926CD5C028f42647af4 у вигляді смарт контракту на суму 1,306,982,3 USDT ( крипто валютний токен Tether), - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1