Провадження № 1-кп/752/1108/22
УХВАЛА

17 березня 2022 року

Суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001697 від 09 липня 2021 року, питання щодо доцільності продовження тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі КК),
за участю в режимі відеоконференцзв`язку прокурора ОСОБА_4 ,
встановив:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК.
Ухвалою від 27 січня 2022 року обвинуваченій ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 27 березня 2022 року включно.

Враховуючи, що у суду відсутня можливість закінчити судовий розгляд кримінального провадження в період граничного строку визначеного запобіжного заходу, суд в порядку ч. 3 ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченої під вартою.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Президентом України видано Указ № 133/2022 від 14 березня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».

Згідно з вимогами ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначених Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до п. 7 роз`яснень Верховного Суду від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Також, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

У зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану, поточною ситуацією у м.Києві, яка на момент вирішення вищевказаного питання є такою, що загрожує життю, здоров`ю та безпеці учасників кримінального провадження, неможливістю відповідно до вимог ст. 193 КПК забезпечити прибуття учасників до суду, а також відсутністю технічної можливості здійснити дистанційне судове провадження з Державною установою «Київський слідчий ізолятор» та захисником ОСОБА_5 через відсутність у останнього інтернету, враховуючи, що участь захисника у даному кримінальному провадженні згідно зі ст. 52 КПК не є обов`язковою, вважаю за можливе розглянути питання доцільності продовження тримання ОСОБА_3 під вартою без участі в судовому засіданні обвинуваченої та захисника, натомість за участю в режимі відеоконференцзв`язку прокурора.

Прокурор клопотав про продовження строку тримання обвинуваченої під вартою, мотивуючи тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення та наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, а саме: можливості переховуватись від суду, впливати на потерпілого, свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Заслухавши думку прокурора, суд дійшов висновку про необхідність продовження тримання обвинуваченої під вартою з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З огляду на характер інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, об`єктом посягання якого є життя та здоров`я людини, даних про особу обвинуваченої, вважаю, що ризики та обставини відповідно до ст. 177, ст. 178 КПК, які були враховані при продовженні строку тримання ОСОБА_3 під вартою, на сьогодні не зменшилися та продовжують існувати.

Судом не завершено з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірку їх доказами. У випадку звільнення з-під варти обвинувачена, котра зареєстрована на території Луганської області, не має постійного місця проживання у місті Києві, страждає на психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю, може переховуватися від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

При цьому, застосування щодо ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів, у тому числі особистого зобов`язання, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження, виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, а також безпеку ОСОБА_3 в умовах воєнного стану.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Враховуючи обставини інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення та вимоги п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК, підстави для визначення обвинуваченій розміру застави відсутні.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 331 КПК,
постановив:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченої ОСОБА_3 під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, до 15 травня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1