У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2022 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

з участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 )

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000933 від 20.10.2021 питання щодо доцільності тримання під вартою обвинуваченого, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року обвинуваченому ОСОБА_9 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 10 квітня 2022 р. включно.

В зв`язку із бойовими діями, що відбуваються, в тому числі, і на території м. Києва, належне функціонування Солом`янського районного суду м. Києва станом на 10 квітня 2022 р. було неможливим. Зокрема, неможливою була доставка обвинуваченого із ДУ «Київський слідчий ізолятор» та проведення засідання в режимі відеоконференції. Неможливою також була явка до суду працівників суду та учасників судового розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України, разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

На даний час ДУ «Київський слідчий ізолятор» змогло організувати доставку обвинуваченого до приміщення суду, тому суд вважає за необхідне наразі вирішити дане питання.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Прокурор просив продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, мотивуючи його наявністю ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме, того що, знаходячись на волі обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення можливого покарання за вчинене кримінальне правопорушення, впливати на свідків чи потерпілого, наявний ризик того, що обвинувачений вчинить інше кримінальне правопорушення та буде перешкоджати судовому розгляду іншим чином.
Представник потерпілого думку прокурора підтримав, просив суд продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Захисник проти клопотання прокурора заперечував, просив змінити на більш м`який. Так, захисник вказав, що обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України відсутні, оскільки прокурор не довів їх наявність. Повідомив суд, що наразі йдуть перемовини із потерпілим щодо відшкодування шкоди, збираються відповідні кошти, що також свідчить про те, що обвинувачений не має наміру переховуватися.
Обвинувачений думку захисника підтримав.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого, представника потерпілого, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачують ОСОБА_7 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та приходить до висновку, що обставини кримінального провадження дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, а для запобігання ризикам, які зазначені у ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Судом також враховано тяжкість та міру покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується, його вік.
Так, ОСОБА_10 не працевлаштований, тобто в нього відсутнє постійне джерело доходу, на даний час розгляд кримінального провадження тільки розпочато.
На той факт, що обвинувачений може переховуватись від суду вказує те, що ОСОБА_10 не має постійного місця проживання в Україні, є громадянином ОСОБА_11 , будь-яких доказів, щоб підтверджували його місце проживання та сімейний стан суду не надав, дітей не має, постійного доходу не має.
Оскільки обвинувачений є іноземним громадянином та не має сталих соціальних зв`язків в Україні, є студентом та не має місця роботи, існують обґрунтовані підстави вважати наявним ризик втечі.
Обвинувачений розуміє, що йому може загрожувати реальний термін покарання, у разі доведеності його вини, тому останній може переховуватись від суду для уникнення кримінальної відповідальності.
Дані обставини, на думку суду є достатнім приводом для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи те, що жоден інший запобіжний захід не може запобігти зазначеним вище ризикам, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора.
Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Таким чином, оскільки злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_10 спричинив загибель людини, суд не визначив розмір застави.
На підставі викладеного, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 днів без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали до 30 линня 2022 р. включно

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя