26.07.22
Справа №469/188/22
1-кс/469/21/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 липня 2022 року смт.Березанка
Слідчий суддя Березанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
власника майна ОСОБА_4 ,
встановила:
Начальник Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_5 19 липня 2022 року звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні, та вилучене при огляді місця події 18 липня 2022 року, а саме:
- автомобіль марки «Volkswagen» моделі «Crafter», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .
- бензопила марки «GRUNHELM-3500W»,
- зрізані стовбури дерев діаметром від 3 см. до 13 см.
Ухвалою слідчого судді від 19 липня 2022 року клопотання повернуте прокурору для усунення недоліків.
Слідчим суддею встановлено, що у порушення вимог ст.171 КПК України у клопотанні не викладено сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що зазначене майно є доказом кримінального правопорушення, а саме обставини, які свідчать про визначене у ч.1 ст.246 КК України місце порубки та можливий розмір завданої шкоди (не зазначено кількість (обсяг) стовбурів дерев, діаметр кожного зі стовбурів, їх належність до живої деревини чи сухостою, що є необхідним для розрахунку завданої шкоди за таксами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. N 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", або про інші обставини, які можуть свідчити про завдання істотної шкоди навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Відсутнє обгрунтування необхідності залишення майна, у тому числі транспортного засобу і бензопили, на території відділення поліції.
Крім того, у частині переліку майна, що належить арештувати, не зазначено кількості (обсягу) стовбурів дерев, тобто у цій частині клопотання є неконкретним.
22 липня 2022 року до суду надано уточнене клопотання прокурора про арешт майна, у якому прокурор просив постановити ухвалу про арешт майна на речові докази у кримінальному провадженні, а саме на транспортний засіб - автомобіль марки «Volkswagen» моделі «Crafter», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником та користувачем якого є ОСОБА_4 , із залишенням вказаного автомобіля на зберіганні на території відділення поліції № 8 МРУП ГУНП в Миколаївській області по вул.Центральна, 43 в смт.Березанка Миколаївської області, із забороною користування та розпорядження вказаним майном ОСОБА_4 .
У обгрунтування клопотання прокурор зазначав, що поліцейськими 18 липня 2022 року о 19.00 год. під час патрулювання в с.Тузли Миколаївського району Миколаївської області виявлено факт незаконної порубки дерев без будь-яких дозвільних документів.
За даним фактом 18 липня 2022 року до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.246 КК України, тобто незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.
18 липня 2022 року у ході огляду місця події - ділянки місцевості автодороги між с.Тузли та с.Рибаківка на перехресті з поворотом до «МехДвору» Миколаївського району Миколаївської області виявлено автомобіль марки "Volkswagen" моделі «Crafter», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , всередині якого візуально перебували зрізані стовбури дерев приблизним діаметром від 3 см. до 13 см. Усі зрізані стовбури дерев є свіжоспиляними та мають ознаки спилу механічним способом.
У західному напрямку від с.Тузли, координати (Широта 046-41-41И) (Довгота 031-18-19) від вказаного автомобіля в посадці виявлені пні від спиляних дерев на яких маються ознаки механічного розпилу свіжоспиляних дерев. Пеньок №1 від колишнього стовбура дерева діаметром 36см., біля якого зафіксовано спиляні гілки дерева з мокрим(живим) листям, що підтверджує належність до живої деревини. Пеньок №2 діаметром 20 см., біля якого зафіксовано спиляні гілки дерева з мокрим(живим) листям. Пеньок №3 діаметром 22 см., біля якого зафіксовано спиляні гілки дерева з мокрим(живим) листям. Пеньок №4 діаметром 32 см., біля якого зафіксовано спиляні гілки дерева з мокрим(живим) листям.
У ході огляду місця події автомобіль марки Volkswagen» моделі «Crafter», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , всередині якого перебували зрізані стовбури дерев, та бензопила марки «GRUNHELM-3500W» вилучені та доставлені до відділення поліції №8 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області, розташованого за адресою вул.Центральна, 43, смт.Березанка Миколаївського району Миколаївської області, та визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Прокурор зазначає, що вказаний у клопотанні автомобіль є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та використовувався для пошуку та у подальшому перевезенні незаконно зрубаних стовбурів дерев, а тому містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення; у разі повернення транспортного засобу володілець може вчинити його відчуження та зміни його властивостей, що негативно вплине на хід досудового розслідування, а також продовжувати за допомогою цього транспортного засобу свою незаконну діяльність з приводу незаконної рубки без будь-яких дозвільних документів.
Крім цього, за об"єктами дослідження призначено трасологічну експертизу за експертною діяльністю 4.2 "Дослідження знарядь, агрегатів, інструментів, залишених ними слідів, ідентифікація цілого за частинами", з метою з"ясування таких питань:
1. Чи наявні на стовбурах дерев та пеньках на місці події сліди дій стороннього предмету?
2. Якщо наявні сліди, то чи придатні вони для ідентифікації?
3. Якщо придатні, то чи залишені вони бензопилою марки "GRUNHELM-3500W"?
Таким чином, спиляні стовбури дерев, які зафіксовані в автомобілі, та бензопила бензопила марки "GRUNHELM-3500W" необхідні для експертного дослідження.
19 липня 2022 року на адресу Коблівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області направлено запит щодо надання розрахунку шкоди, завданої Коблівській ОТГ внаслідок незаконної порубки дерев, та винесено постанову щодо залучення спеціаліста екологічної інспекції Південно-Західного округу, з метою встановлення, чи заподіяно діями ОСОБА_4 істотну шкоду, а саме здійснення вимірювання спиляних дерев та здійснення вимірювання пеньків на місці події з метою нарахування шкоди та встановлення заподіяної шкоди.
Так як вилучені предмети є знаряддям вчинення злочину, а також предметом злочинного посягання і зберегли на собі сліди вчиненого злочину, а також існує потреба у проведенні ряду експертиз для встановлення суми матеріального збитку, необхідно накласти арешт на речові докази, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке може у ході подальшої експлуатації зазнати конструктивних змін внаслідок змін та заміни внутрішніх деталей, а також знищення самої техніки і стовбурів дерев, існує необхідність його арешту.
Для вирішення питань щодо огляду за участю екологів, здійснення точних замірів стовбурів дерев, визначення їх видової приналежності, необхідно на законних підставах здійснити проникнення в автомобіль, що у свою чергу потребує накладення на нього арешту з метою, у тому числі, подальшого звернення до слідчого судді з клопотанням про обшук чи тимчасовий доступ.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , яка відповідно до витягу з ЄРДР входить до групи прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, клопотання підтримала з викладених у ньому підстав.
Власник майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на необхідність використання автомобіля для повсякденних життєвих потреб та непричетність до спилу дерев, які вже були спиляні, після чого забрані ним.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України).
За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються (частини 4, 5 ст.132 КПК України.
Частина перша статті 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.
Приміткою 1 до вказаної статті встановлено, що у цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
На час виявлення факту порубки дерев мінімальний розмір істостної шкоди становить 248 грн.х20= 4960 грн.
З клопотання прокурора вбачається, що будь-які відомості щодо обґрунтування істотності завданої шкоди у даному кримінальному провадженні, як це вимагає об`єктивна сторона ст. 246 КК України, відсутні.
Зокрема, прокурором не зазначено попередньо визначеного розміру заподіяної шкоди, який на даному етапі кримінального провадженні може бути встановлений шляхом простих арифметичних розрахунків за таксами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. N 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", або ж інші обставини, які можуть свідчити про завдання істотної шкоди навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Отже, існування обгрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, є недоведеним.
Відповідно, є недоведеним і існування необхідності арешту майна.
У клопотанні не обгрунтовано та не доведено, що потреби досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, а саме тимчасового позбавлення особи права користування вилученими автомобілем із залишенням цього майна у відділенні поліції, тобто що проведення слідчих (розшукових) дій без арешту автомобіля є недостатнім для виконання завдань кримінального судочинства.
Можливе подальше звернення до слідчого судді з клопотанням про обшук чи тимчасовий доступ не передбачене ст.170 КПК України як мета застосування арешту майна, і за змістом КПК України є окремими слідчими діями, які не потребують попереднього арешту майна.
На час розгляду клопотання про арешт майна клопотань про обшук, тимчасовий доступ до суду не надходило.
Не доведеними є і ризики, зазначені прокурором, оскільки клопотання не містить викладу обставин, які свідчать про існування таких ризиків.
Посилання на існування ризику знищення техніки слідчий суддя сприймає критично, оскільки відсутні підстави вважати, що існує можливість знищення власником цінного майна- автомобіля- з метою ухилення від кримінальної відповідальності; можливі конструктивні зміни автомобіля, враховуючи характер кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, не мають зв"язку з можливим використанням автомобіля як доказу у цьому кримінальному провадженні.
Запобігання продовженню протиправної діяльності не є метою застосування арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Виходячи з викладеного, клопотання задоволенню не підлягає, оскільки необхідність арешту майна та наявність ризиків не доведено.
Відповідно до другого речення частини 3 ст.172 КПК України, після повернення слідчим суддею прокурору клопотання про арешт майна тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.132, 170-173 КПК України, слідчий суддя-
п о с т а н о в и л а :
У задоволенні клопотання відмовити.
Відмова у задоволенні клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі всього тимчасово вилученого майна.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та володільцю майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Дата оголошення повного тексту ухвали 27 липня 2022 року о 15.15 год..
Слідчий суддя: