Провадження № 1-кс/742/455/22
Єдиний унікальний № 742/902/22
01 липня 2022 року м.Прилуки
Заявник та його представник адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, згідно письмового клопотання представника, просили розгляд клопотання проводити без їх участі, заявлені вимоги підтримали, просили їх задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, згідно письмового клопотання просив розгляд справи проводити без його участі, щодо задоволення клопотання не заперечує.
Прокурор в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, приходить до наступного висновку.
Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 20 травня 2022 року у справі №699/502/22 (1-кс/699/132/22), задоволено клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Прилуцької окружної прокуратури ОСОБА_6 . Накладено арешт, який полягає у забороні відчуження, перетворення (ремонту), та розпорядження, на транспортний засіб «Audi А6», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, власником якого є ОСОБА_3 , житель АДРЕСА_1 .
Згідно мотивувальної частини ухвали, слідчим суддею встановлено, що 02 травня 2022 року, близько 14:50, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , керуючи власним автомобілем марки «Audi А6», д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись проїзною частиною вулиці Київська м. Прилуки від с. Заїзд у напрямку центральної частини міста, поблизу будинку № 16 по вул. Київській, не надав перевагу в русі пішоходу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканці АДРЕСА_2 , яка переходила проїзну частину вулиці Київська на нерегульованому пішохідному переході, унаслідок чого здійснив наїзд на останню. Під час ДТП ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження.
02.05.2022 проведено огляд місця ДТП, під час якого проведено огляд транспортного засобу учасника ДТП, а саме автомобіля марки «Audi А6», д.н.з. НОМЕР_1 . Автомобіль було вилучено та поміщено на територію Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області.
Згідно зі свідоцтвом про реєстрацію автомобіля марки «Audi А6», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, його власником є ОСОБА_3 .
Постановою слідчого від 03.05.2022 зазначений транспортний засіб визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.
Відповідно до висновку експерта №52 від 20 червня 2022 року у ОСОБА_7 , 2009 року народження, мали місце тілесні ушкодження, які в своїй сукупності відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.
Частина 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначає, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Пункти 29-32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 (справа № 727/2878/19) визначають, що згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 ст. 174 КПК України).
В силу вимог ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Вимога заявника про зобов`язання слідчого повернути майно власнику є передчасними, оскільки органом досудового розслідування на час розгляду цього клопотання не допущеного бездіяльності щодо неповернення відповідного майна, правовою підставою для повернення якого є скасування арешту майна у порядку, передбаченому ст.173 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,170-173,174,370,372 КПК України, слідчий суддя
Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 20 травня 2022 року у справі №699/502/22 (1-кс/699/132/22) на транспортний засіб «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, власником якого є ОСОБА_3 , мешканець АДРЕСА_1 .
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_8