Справа № 361/4693/22
Провадження № 1-кс/361/965/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.09.22 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування №0001983 від 19.09.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, маючого спеціально-технічну освіту, офіційно не працевлаштованого, не депутата, не інваліда, маючого на утримані малолітніх дітей, раніше не судимого;

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування №0001983, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.09.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ Броварського районного управління поліції ГУ НП в Київській області розслідуються матеріали досудового розслідування №0001983, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, вступив у злочинну змову із ОСОБА_4 , із метою спільного продажу наркотичних засобів і психотропних речовин шляхом їх збуту та подальшому отриманні за це грошової винагороди.

Суть змови полягає у тому, що, ОСОБА_4 за попередньою змовою із ОСОБА_7 , який отримував на свій мобільний телефон смс-повідомлення у мобільному додатку «Telegram», від невстановленої досудовим розслідуванням особи, інформацію про місцезнаходження пакунку із «закладками» наркотичним засобом та психотропною речовиною. Після отримання вищевказаного смс-повідомлення, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_4 знаходили місце для схову наркотичних засобів та психотропних речовини для розповсюдження при цьому зробивши фото з прив`язкою до місцевості, з метою надання інформації про місце збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, з метою подальшої передачі інформації покупцям та отримання грошових коштів.

19.09.2022 ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, у мобільному додатку «Telegram» через оператора каналу, при невстановлених слідством обставинах, придбали з метою збуту наркотичні засоби та психотропні речовини, які були розфасовані у поліетиленові згортки та незаконно перевезли до смт. Баришівка, Київської області, плануючи у різних місцях міста здійснити розкладення «закладок» у розфасованому вигляді.

Після чого, 19.09.2022 року ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_4 продовжуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи їх протиправність, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, зберігаючи при собі наркотичні засоби та психотропні речовини, обіг яких заборонено, з метою незаконного збуту, шляхом їх продажу через розміщення «закладок» на території смт. Баришівка, сховали у землі 5 поліетиленових згортків, для невстановленого в ході досудового слідства покупця.

Фіксацію зазначеного місця розташування «закладки» ОСОБА_7 здійснив шляхом фотозйомки на свій мобільний телефон марки «Huawei» CAN L11, із зазначенням координат, позначенням мітки за допомогою технічних характеристик мобільного телефону, та описом до нього, для подальшої передачі інформації майбутньому покупцю, з тим щоб отримати прибуток від збуту наркотичного засобу.

19 вересня 2022 року працівниками Броварського РУП ГУНП в Київській області в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_7 та ОСОБА_4 в смт Баришівка по вул. Красилівська біля будинку №70.

Під час особистого обшуку у ОСОБА_4 виявлено та вилучено з лівої зовнішньої кишені куртки чотири поліетиленові зіп-пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору та п`ять поліетиленових пакетів з подрібленою речовиною рослинного походження зеленого кольору, з яких один зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору поміщено до спец пакету № 2462113, а інші поміщені до спец пакету №2462112, з правої кишені куртки вилучено мобільний телефон марки Oppo А 15 модель СРА 2185 imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , сім 1 : НОМЕР_3 , сім2 НОМЕР_4 ; банківська карта без номеру на ім`я ОСОБА_8 поміщено до спец пакету № 2462111.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

19 вересня 2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001983 від 19.09.2022 за ч. 2 ст. 307 КК України.

20 вересня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий і прокурор вважають ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків, оскільки йому відомо їхні місця проживання та роботи;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може продовжити злочинну діяльність, враховуючи характер, мотив, та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Більш м`які запобіжні заходи, на думку слідства, призведуть до продовження злочинної діяльності, можливого незаконного впливу на іншого підозрюваного, свідків, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до злочину тяжкого, тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні просив відммовити в задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на положення ст. 186 КПК України

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк понад п`ять років.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працює.

З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді у вигляді тримання під вартою.

Доведені слідчим та прокурором ризики за п.1, 3 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

При цьому суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у відповідності до абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» складає з 01 липня 2022 року від 52 000 до 208 000 гривень.

Таким чином, приймаючи до уваги, що злочин у якому підозрюється ОСОБА_4 передбачений ч. 2 ст. 307 КК України за визначенням ст. 12 КК України є тяжким злочином, зважаючи на визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину з тим, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, приймаючи до уваги вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя вважає достатнім визначити розмір застави на рівні 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з визначенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст.131,176-178, 182, 183,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 17.11.2022 включно, взявши його під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з 12 год. 30 хв. 19.09.2022 року.

Встановити ОСОБА_4 заставу яка дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 52 000 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 17.11.2022 року включно.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1