Провадження № 1-кс/947/9553/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.09.2022 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, в провадженні СУ ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного 10.01.2022 року до ЄРДР за №0000009 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Відповідно до клопотання, під час досудового розслідування, в ході огляду місця події 26.09.2022 року поблизу корпусу №4 будинку №24-Д по вул..Генуезька, в м.Одесі, було виявлено та вилучено зіп-пакети у кількості 74 штук; зіп-пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору; зіп-пакет з речовиною у висушеному стані світлого кольору; полімерний пакет з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору; зіп-пакет з таблетками рожевого кольору з відтиском АUDІ, рожевого кольору; формат листа А-4 з чорновими записами рукописного тексту, - які було визнано речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

Слідчий звернулася до суду з клопотанням про накладання арешту на вказане в клопотанні майно, обґрунтовуючи клопотання необхідністю забезпечення збереження речових доказів, та просила розглянути клопотання без її участі, звернувшись до суду з відповідною заявою.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до ст.170 ч.3 КПК України, у випадку передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Згідно до ч.2 п.1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Вилучене майно, зазначене слідчим у клопотанні, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям зазначеним в ст.98 КПК України.

Приймаючи до уваги, правову підставу для арешту майна тобто виключення можливості втрати слідів злочину, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб, вважаю доведеним у судовому засіданні слідчим наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 172, 173, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 26.09.2022 року під час огляду місця події поблизу корпусу №4 будинку №24-Д по вул..Генуезька, в м.Одесі, речі та предмети, а саме: зіп-пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору; зіп-пакет з речовиною у висушеному стані світлого кольору; полімерний пакет з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору; зіп-пакет з таблетками рожевого кольору з відтиском АUDІ, рожевого кольору; формат листа А-4 з чорновими записами рукописного тексту.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1