Справа № 367/1404/22
Провадження №1-кс/367/429/2022
УХВАЛА
Іменем України

31 травня 2022 року слідчий суддя Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 28.04.2022 року, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
30.05.2022 року слідчий СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання від вартою, в якому просив продовжити застосований до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.07.2022 року включно.
Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 30.05.2022 року для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .
Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 28.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. ст. 185 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що у ОСОБА_5 , який перебував поблизу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , перебуваючи в тому ж місці в той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, користуючись відсутністю сторонніх осіб, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, не маючи згоди власника чи іншого законного користувача, шляхом пошкодження вхідних дверей проник до приміщення будинку, розташованого на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав належне ОСОБА_8 майно, а саме: накопичувач інформації APPLE s|n GF8221F75ZW, набір сверл BOSH, набір насадок для ключів HITACHI, набір сверл HITACHIPE-HD, перфоратор MILWAUKEE М 18, вентилятор ROWENTA CLIMA-COMFORT, інгалятор LONGEVITA.
У подальшому ОСОБА_5 з викраденим майном залишив вказане домоволодіння, а викраденим розпорядився на власний розсуд.
Як зазначає слідчий у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Київ, громадянин України, офіційно не працевлаштований, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
05.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 від 05.05.2022 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням останнього в межах ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком до 05.06.2022 року.
В поданому клопотанні слідчим зазначено, що існують ризики передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав доводи та вимоги, викладені у клопотанні, просив його задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується зібраними у провадженні доказами.
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 , як і сам підозрюваний ОСОБА_5 , заперечували проти задоволення клопотання, просили застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд вважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в кримінальному провадженні за № 0000277 від 28.04.2022 р.
05.05.2022 року слідчим СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 за погодженням прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
05.05.2022 року постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 30 діб, починаючи з 05.05.2022 року до 04.06.2022 року включно.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені ст. 178 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно із ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а саме протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 по вичинене кримінальне правопорушення від 27.04.2022 року (а.с.8-9); протоколом огляду місця події від 27.04.2022 року, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12-13); протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 (а.с. 14-17); протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.04.2022 року (а.с. 18-19); протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 28.04.2022 року (а.с. 20-21); протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 28.04.2022 року (а.с. 22-23); протоколами пред`явлення предмету для впізнання за фотознімками від 05.05.2022 року (а.с. 35-40).
Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.
Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, із врахуванням пояснень підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_5 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно випливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Зокрема, ймовірність переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що підозрюваний не працює, не має на утриманні інших осіб, а тому слідчий суддя вважає, що в останнього відсутні міцні соціальні зв`язки.
Також, з огляду на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що є тяжким злочином і за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, слідчий суддя встановив, що підозрюваний ОСОБА_5 , під загрозою застосування максимального покарання та усвідомлюючи невідворотність покарання, з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
Отже, враховуючи у сукупності зазначені вище обставини, слідчий суддя вважає доведеним заявлений прокурором ризик у частині можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування або суду.
На користь ризику незаконного випливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні свідчить той факт, що останні фактично є сусідами підозрюваного ОСОБА_5 .
Заявлений ризик також є досить вірогідним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
Слідчим суддею встановлено, що вказані ризики з моменту застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися.
При цьому, суд вважає недоведеними заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п. 2, 4, 5, ч.1 ст.177 КПК України, а саме ймовірність знищення, сховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 .
Також, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , так як він не працює, інших легальних джерел доходу не має, на утриманні інших осіб не має, тобто не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення під час дії воєнного стану.
З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися після розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці проживання, що у своїй сукупності свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, слідчий суддя приходить до висновку, про доведення прокурором обставин, які виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою.
Враховуючи зазначені вище обставини, слідчий суддя вважає, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 слід продовжити в межах строку досудового розслідування, відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, згідно з якою строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Також, слідчий суддя звертає увагу, що в цій справі продовження строку тримання під вартою не є для обвинуваченого безальтернативним запобіжним заходом, адже передбачатиме в якості альтернативи заставу.
За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 42 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Слідча суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000277 від 28.04.2022 року потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , про який ідеться в клопотанні слідчого.
Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий судя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 36 (тридцять шість) діб в межах строку досудового розслідування до 05.07.2022 року включно з правом внесення застави в розмірі 104 202 (сто чотири тисячі двісті два) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати на виклики до слідчого, прокурора та в суд;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає ( АДРЕСА_1 ), без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання/ реєстрації;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею у разі внесення застави, визначити до 05.07.2022 року включно.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити, що у разі, якщо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього процесуальні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Строк дії ухвали слідчого судді до 05 липня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1