Справа№ 693/454/22
1-кс/693/122/22
УХВАЛА

Іменем України

про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

24.06.2022 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні №0000127 від 23 червня 2022 року слідчим СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Калинівка Каховського району Херсонської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, студента першого курсу ПТУ №14 с. Нова Каховка Херсонської області, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрованого у АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор Моностирищенського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_5 ,

захисник адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_4 ,

законного представника підозрюваного - ОСОБА_7

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

В обгрунтування клопотання слідчий вказав, що в провадженні СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 23 червня 2022 року за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 22 червня 2022 року, близько 18 год. 18 хв. за попередньою змовою із ОСОБА_8 , будучи внутрішньо переміщеними особами, діючи умисно та цілеспрямовано, з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна та використання його в особистих цілях, в період дії та в умовах воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, продовженого Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, продовженого Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, продовженого Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, використовуючи картку ПАТ КБ «ПриватБанк» за номером НОМЕР_1 та з розрахунковим номером НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється внутрішньо переміщеною особою, володіючи інформацією про пін-код вказаної картки та усвідомлюючи протиправність своїх дій, з використанням банкомату ПАТ КБ «ПриватБанк», що розташований по вул. Соборна, 128, м. Монастирище Уманського району Черкаської області, в один прийом вчинили крадіжку належних ОСОБА_9 грошових коштів в загальній сумі 5000,00 грн., чим спричинили останньому майнову шкоду на вищевказану суму.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, вчинена в умовах воєнного стану.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Калинівка Каховського району Херсонської області, громадянину України, місце проживання: місце державної реєстрації АДРЕСА_1 та місце фактичного проживання АДРЕСА_2 , раніше не судимому 23 червня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, вчинена в умовах воєнного стану.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

-рапортом про вчинення кримінального правопорушення від 22.06.2022;

-даними протоколу огляду місця події від 22.06.2022;

-даними протоколу затримання ОСОБА_8 від 22.06.2022;

-показами потерпілого ОСОБА_9 ;

-протоколом огляду предметів мобільного телефону марки «SAMSUNG» червоно - чорного кольору;

-показами свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Допитані в якості підозрюваних ОСОБА_8 та ОСОБА_4 свою вину у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України визнали повністю.

Таким чином, на даний час ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який, відповідно до ч.4 ст.185 КК України, з урахуванням положень ч.3 ст.102 КК України, передбачено максимальне покарання у виді позбавленням волі на строк до 7 років.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 1 інформаційного листа від 4 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначає, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, які гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, тому вони можуть бути застосовані з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й домашнього арешту, згідно вимог ч.1 ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання ризиків, передбачених п.п.1-5 частини першої статті 177 КПК України.

Згідно з вимогами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, відповідно до матеріалів кримінального провадження підозрюваний ОСОБА_4 намагався покинути місце вчинення кримінального правопорушення, але був зупинений працівниками закладу де він проживає, він є внутрішньо переміщеною особою і міцних соціальних зв`язків на території Монастирищенської міської територіальної громад не має, а також враховуючи, що санкція статті злочину за який ОСОБА_4 було оголошено підозру, з урахуванням положень ч.3 ст.102 КК України, передбачає позбавлення волі на строк до 7 років, вказане являється ризиком, передбаченим п.1 ч.1 ст.177 КПК України та свідчить про те, що останній може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду.

Також існує ризик, що ОСОБА_4 , з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні шляхом погроз, залякувань, вмовлянь, тощо, щоб вони змінили свої свідчення на його користь, що являється ризиком, передбаченим п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки в ході досудового розслідування встановлено, що він не має постійного джерела доходу та раніше неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, що являється ризиком, передбаченим п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п.4, 5, 6 ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у т.ч., міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у т.ч. наявність родини; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного.

Разом з тим, згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», яким зазначено, що слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні від 26 липня 2001 року у справі «Ілійков проти Болгарії», № 33977/97, п. 81 зазначив, що серйозність пред`явленого обвинувачення є тим фактором, який надає можливість продовжити чи обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, який не є винятковим, оскільки це є один із аспектів при оцінюванні загрози ухилення від слідства чи продовження заняття злочинною діяльністю.

Необхідність у продовженні строків чи обранні домашнього арешту не може оцінюватися виключно абстрактно, з урахуванням лише тяжкості злочину, однак, цей правовий висновок ЄСПЛ вказує на те, що тяжкість пред`явленого обвинувачення дає право вжити заходів забезпечення кримінального провадження із застосуванням тих заходів, які надають можливість досягти дієвості в цьому провадженні.

У відповідності до положень ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практики ЄСПЛ, з урахуванням наявності вказаних ризиків, а отже й законних підстав в розрізі вимог глави 18 КПК України, обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не є надмірним чи таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор Монастирищенського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обрання його підзахисному міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та просив застосувати відносно підозрюваного нічний арешт, оскільки він є неповнолітнім та студентом ПТУ.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до положень ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Ч.1 ст.194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990р. «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Приймаючи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких злочинів, слідчий суддя вважає, що прокурором доведені ризики, передбачені пунктами п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, але враховуючи, що ОСОБА_4 є неповнолітнім, навчається у професійно-технічному училищі, має постійне фактичне місце проживання як особа внутрішньо-переміщена, проживає разом з мітрі?ю, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до нього запобіжний захід, пов`язаний з ізоляцією від суспільства, але не пов`язаний з позбавленням волі, тобто у вигляді нічного домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107, 131-132, 181, 193, 194-196, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком 60 днів з 24 червня 2022 року до 22 серпня 2022 року включно, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі с. Пугачівка Уманського району Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов?язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 27 червня 2022 року о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_12