Справа № 202/5534/21
Провадження № 1-кс/202/3951/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
12 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_6 , погоджене з прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в смт Приазовське Приазовського району Запорізької області, є громадянином України, українець, має вищу освіту, одружений, обіймає посаду начальника дистанції електропостачання регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця», не має на утриманні неповнолітніх дітей та осіб похилого віку, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 23 лютого 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

09 вересня 2022 року слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_6 , погоджене з прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Дане клопотання, згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 09 вересня 2022 року.

Згідно з матеріалами клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що у вересні 2020 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, головний інженер СП «Дистанція електропостачання Нижньодніпровськ-Вузол» ОСОБА_4 та начальник СП «Дистанція електропостачання Нижньодніпровськ-Вузол» ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою групою осіб, умисно вчинили протиправні дії шляхом зловживання своїм службовим становищем з метою отримання неправомірної вигоди для ТОВ «Сетинжис» (), використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, які спричинили тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам регіональній філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця», під час закупівлі комплектуючих до тягової підстанції.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, тобто у зловживанні службовим становищем, тобто в умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам юридичних осіб, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

05 вересня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Слідчий в обґрунтування клопотання та необхідності застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, зазначила про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого запобіжні заходи не пов`язані із домашнім арештом у нічний період доби не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню ризикам, у зв`язку із чим просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період з 22 годин вечора по 06 годину наступної доби за адресою проживання з покладанням на підозрюваного обов`язків.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, наголошуючи на існуванні ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та зважаючи на те, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період надасть змогу забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в ході досудового розслідування, яке на даний час триває. Щодо застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання зазначив, що такий запобіжний захід не забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваного.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав раніше наданні підозрюваним ОСОБА_4 через канцелярію суду письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Вважає, що у органів досудового слідства не існувало та не існує жодних правових підстав для висунення відносно підозрюваного будь-яких звинувачень у кримінальному провадженні, про які йде мова у повідомленні про підозру, що свідчить про необґрунтованість підозри. Крім того, вказав, що ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, жодним чином не доведені. Просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що підозрюваний обіймає керівну посаду на підприємстві залізничного транспорту, яке в умовах триваючої збройної агресії російської федерації має стратегічне значення для забезпечення функціонування інфраструктури, в тому числі і військової, тому застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби унеможливить належне виконання зазначених функцій. У разі, якщо суд прийде до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу - застосувати відносно останнього найбільш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 судовому засіданні підтримав доводи свого захисника та просив відмовити в задоволенні клопотання.

Перевіривши матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000163 від 23 лютого 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено причетність громадянина ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, тобто у зловживанні службовим становищем, тобто в умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам юридичних осіб, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

05 вересня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

З приводу доводів захисника щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя зазначає про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованого ОСОБА_4 діяння сукупність досліджених в судовому засіданні доказів свідчить, що він може бути причетним до цього злочину.

За таких умов, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Між тим слід зазначити, що виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, на чому наполягає у клопотанні слідчий та у судовому засіданні прокурор, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби.

Вирішуючи питання про доведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

В ході судового розгляду встановлено, що є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_9 дійсно може своїми вказівками та порадами допомогти іншим співучасникам ухилитись від кримінальної відповідальності, та/або може використовувати моральний тиск відносно зазначених осіб, незаконно впливаючи на них, висловлюючи погрози, з метою схилення останніх до дачі неправдивих показань, з метою отримання в подальшому більш м`якого покарання для себе.

В той же час, слідчий суддя не приймає до уваги існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, на наявності якого наголошує в клопотанні слідчий та в судовому засіданні прокурор, що підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний добровільно прибуває за першим же викликом до слідчого, прокурора та суду.

Не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду існуванням ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, на наявності якого наголошує в клопотанні слідчий та в судовому засіданні прокурор, оскільки ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення є лише припущенням та жодним належним доказом не доведений. Підозрюваний співпрацює зі слідством, надає необхідні докази та пояснення у кримінальному провадженні.

За приписами ч.1, ч. 4 ст.194 КПК України прокурор повинен довести недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні та у разі недоведення цих обставин слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Прокурором не наведено ніяких доводів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеному під час розгляду ризику.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який працевлаштований на посаді начальника дистанції електропостачання регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця», має місце реєстрації за яким і мешкає, одружений, що свідчить про наявність у останнього стійких соціальних зв`язків.

Слідчим суддею також взято до уваги, що ОСОБА_4 обіймає керівну посаду на підприємстві залізничного транспорту, яке в умовах триваючої військової агресії російської федерації проти України має стратегічне значення для забезпечення функціонування інфраструктури, в тому числі і військової, та застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби унеможливить належне виконання зазначених функцій, що є неприпустимим.

Виходячи із зазначеного, оцінюючи в сукупності обставини вчиненого кримінального правопорушення та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурором належним чином не було доведено неможливість застосування до підозрюваного, зважаючи на дані про його особу, більш м`якого запобіжного заходу. Враховуючи процесуальні гарантії законності та обґрунтованості обрання даного запобіжного заходу, що базуються на ст. 29 Конституції України, яка передбачає право кожного громадянина на свободу та особисту недоторканість, слідчий суддя вважає, що у клопотанні слідчого слід відмовити.

Оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки даної особи для надання показань тощо, з урахуванням особи підозрюваного, який раніше не притягався до кримінальної відповідальності, наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про необхідність застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання який є найбільш м`яким з передбачених кримінальним процесуальним законом, з покладенням на підозрюваного відповідно до ч.5 ст.194 КПК України таких обов`язків, як прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час; утримуватися у будь-який спосіб спілкуватися із будь-яким учасником цього кримінального провадження, крім слідчого, прокурора та захисника; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки особи.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 179, 181, 184, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_6 , погоджене з прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених передбаченого ч. 2 ст.28, ч. 2 ст. 364 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час;

- утримуватися у будь-який спосіб спілкуватися із будь-яким учасником цього кримінального провадження, крім слідчого, прокурора та захисника;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання, покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний засіб і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали до 03 листопада 2022 року.

Ухвалу про застосування до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання передати для виконання до СУ ГУНП в Дніпропетровській.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1