Справа №: 398/404/21
провадження №: 1-кп/398/219/22
УХВАЛА
Іменем України

20 липня 2022 року Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

обвинуваченого ОСОБА_10 ,

захисника ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Олександрії об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001680 від 01.12.2020, №0000076 від 20.02.2021, №0000664 від 10.06.2021, №0001224 від 16.09.2021, №0000361 від 18.03.2022, відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт по даному кримінальному провадженню відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання не встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пункти 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового провадження суд вважає, що справу можливо призначити до судового розгляду на підставі обвинувальних актів.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_10 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи тим, що на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.
Потерпілі підтримали клопотання прокурора.
В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник ОСОБА_11 заперечували проти клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили змінити запобіжний захід тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Посилалися на те, що ризики, зазначені прокурором, не підтверджені доказами. Також звернули увагу на те, що обвинувачений в силу вимог ст. 89 КК України раніше не судимий, від слідства не переховувався, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, деяким потерпілим відшкодував матеріальну шкоду.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Конституційний Суд України в рішенні від 23.11.2017 року по справі № 1-28/2017 виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21 березня 2022 року ОСОБА_10 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено суму застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 47920 грн., який в подальшому було продовжено.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Суд вважає, що є всі обґрунтовані підстави вважати, що на даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачений ОСОБА_10 може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків.

ОСОБА_10 в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, на розгляді суду перебуває об`єднане кримінальне провадження, яке складається з п`яти обвинувальних актів у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, яке складається із 18-ти епізодів. ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за один з який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`яти років, що може викликати у обвинуваченого бажання переховуватись від суду з метою уникнення можливого покарання. Він офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, у зв`язку з чим може продовжити злочинну діяльність. Також, суд враховує наявність ризику можливого незаконного впливу на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні з метою зміни останніми своїх показів.
З огляду на обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_10 злочинів, їх характеру та тяжкості, враховуючи покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, відсутність даних про неможливість подальшого перебування обвинуваченого під вартою, суд вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Наявність у обвинуваченого родини та постійного місця проживання, на що посилалася захисник обвинуваченого, не може бути беззаперечними стримуючими факторами його подальшої належної процесуальної поведінки та мінімізувати ймовірність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання, гарантувати запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про доцільність обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання обвинуваченого та його захисника про обрання відносно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не підлягає задоволенню, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Керуючись вимогами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, суд вважає за можливе при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити обвинуваченому розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 гривень, оскільки такий розмір є цілком достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 196, 197, 314 - 316, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Призначити об`єднане кримінальне провадження №0001680 від 01.12.2020, №0000076 від 20.02.2021, №0000664 від 10.06.2021, №0001224 від 16.09.2021, №0000361 від 18.03.2022, відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області на 13-00 год. 28 липня 2022 року.
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово. У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Клопотання прокурора про обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_10 запобіжного заходу тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 20 липня 2022 року до 18 вересня 2022 року включно.

Визначити ОСОБА_10 розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 гривень,у разі внесення якої звільнити ОСОБА_10 з-під варти.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: Одержувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; Рахунок отримувача: UA0002505; застава за обвинуваченого ОСОБА_10 по об`єднаному кримінальному провадженню №0001680.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_10 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити протягом двох місяців з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисника ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_10 з утримання під вартою на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1