"15" вересня 2022 р. Справа № 363/2863/22
УХВАЛА
Іменем України
15 вересня 2022 року м. Вишгород
Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 000257, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання надійшло до суду 14.09.2021р.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, -

ВСТАНОВИВ
До провадження Вишгородського районного суду Київської області надійшло вказане клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає поверненню прокурору на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України виходячи з наступного.
Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до наданого клопотання, майно на яке слідчий просить накласти арешт, було вилучено 02.04.2022 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же час клопотання про арешт такого майна датоване лише 15.08.2022 року, тобто через 4 місяці після вилучення майна та подане до суду 14.09.2022 року, тобто через 5 місяців після вилучення майна.

Разом з тим, матеріали клопотання не містять документів, які б свідчили, що органом досудового слідства вилучені речі були повернуті особі, у якої вони були вилучені, як того вимагає ч. 5 ст. 171 КПК України, якою передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Крім того, враховуючи тривалий термін між датами складання клопотання про арешт майна та його безпосереднім поданням до суду, слідчим та прокурором не наведено обґрунтування щодо доцільності такого арешту на теперішній час.

До суду не надано належних доказів щодо поважності причин не виконання у визначений термін вказівок прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , наданих ним 28.04.2022 року слідчому та начальнику СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області у вказаному кримінальному провадженні. Також не надано до суду змістовної інформації щодо виконання таких вказівок, зокрема пункту 4 щодо звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, та документів, які свідчать про контроль їх виконання з боку прокурора у визначений ним термін, а саме до 17.05.2022 року.

Слідчий, звертаючись до суду із даним клопотанням зазначає, що метою накладення такого арешту є збереження речових доказів, що не узгоджується з обставинами у даному кримінальному провадженні, оскільки з часу тимчасового вилучення майна сплинуло більше ніж 5 місяців, та враховуючи вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України, таке майно повинно було бути повернуте особі, у якої воно вилучене, а отже до суду повинні бути надані документи, які б свідчили, що таке майно на теперішній час відповідає ознакам речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України, зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, не спотворене та не знищене.

Відповідно до ст. 172 ч. 3 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає поверненню прокурору. Крім того, у відповідності до вимог КПК України, слідчий суддя встановлює строк сімдесят дві години для усунення недоліків.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк усунення недоліків сімдесят дві години з дня винесення ухвали.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя
Вишгородського районного суду
Київської області ОСОБА_1