Справа №359/6972/22
Провадження №1-кс/359/1433/2022
У Х В А Л А
Іменем України
03 жовтня 2022 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без технічної фіксації клопотання дізнавача сектору дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000748 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.09.2022 року,-

встановив:
Дізнавач сектору дізнання СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за згодою прокурора Бориспільської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому зазначив, що 30.09.2022 року приблизно о 09 годині 00 хвилин працівниками Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, під час несення служби на контрольно-пропускному пункті на автодорозі Гнідин-Бортничі Золочівської ОТГ Бориспільського району Київської області, було зупинено з метою перевірки гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 . Під час перевірки документів ОСОБА_4 надав працівникам поліції для посвідчення своєї особи ID-картку паспорта громадянина України із власною в ньому фотокарткою на ім`я громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за зовнішнім виглядом має ознаки підробки.
30.09.2022 року в ході огляду місця події на автошляху «Гнідин- Бортничі» Золочівської ОТГ Бориспільського району Київської області вилучено ID-картку паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , № НОМЕР_1 , виданий 22.12.2020 органом № 8026.
Вищевказане майно визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження, про що винесено відповідну постанову.

Як зазначено в клопотанні, не накладення арешту на вищевказане майно може призвести до його знищення, що значно ускладнить здійснення подальшого досудового розслідування кримінального провадження.

З метою забезпечення проведення судових експертиз, збереження речових доказів в стані, придатному для використання їх у кримінальному провадженні, забезпечення відшкодування матеріальної та моральної шкоди потерпілим у кримінальному провадженні, а також з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно, у слідства виникає необхідність у накладенні арешту на майно, яке було вилучено під час проведення огляду 30.09.2022 року на автошляху «Гнідин-Бортничі» Золочівської ОТГ Бориспільського району Київської області.
В судове засідання дізнавач СД Бориспільського РУП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. В поданому клопотанні, просив його розглянути за його відсутності. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання слідчого, який бере участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

Судом встановлено, що дізнавачем СД Бориспільського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000748 від 30.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В поданому клопотанні дізнавачем доведено, що вказана річ є доказом вчинення кримінального правопорушення, несе доказову інформацію у даному кримінальному провадженні, подальше її використання може призвести до її знищення, тому незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладання арешту на майно, може призвести до приховування спотворення або знищення речі, яка в сукупності з іншими доказами нададуть органам досудового розслідування можливість прийняти законне процесуальне рішення.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході огляду майно, а саме: ID-картку паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , № НОМЕР_1 , виданий 22.12.2020 органом № 8026.
Обов`язок зберігання майна, на яке накладений арешт, покласти на сектор дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та оголошено 03.10.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1