У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2022 року м. Ужгород
Із поданого слідчим клопотання вбачається, що до Управління боротьби з наркозлочинністю в Закарпатській області ДБН НП України надійшла інформація про те, що на території Закарпатської області особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 організували постачання та мережу збуту кодеїновмісних препаратів серед наркозалежних осіб Закарпатської області.
10.02.2022 в ході проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого суду Ужгородського міськрайонного суду за адресою АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено:
- мобільний телефон марки «Nokia», ІМЕІ № НОМЕР_1 , ІМЕІ № НОМЕР_2 , без сім картки, мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ № НОМЕР_3 , ІМЕІ № НОМЕР_4 , з сім карткою оператора № НОМЕР_5 , чотири стартові пакети до мобільного оператора «Водафон» із номерами №№ НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , флешка марки «SP Silicon 4 Gb», сім картка до мобільного оператора «Водафон» № НОМЕР_10 , які упаковано до спеціального пакету «НПУ ГСУ» №PSP2168723;
- банківські картки «Mastercard» № НОМЕР_11 , картка «Приватбанк» № НОМЕР_12 , картка «Укргазбанк» № НОМЕР_13 , чек про отримання посилки «Нова Пошта» № НОМЕР_14 , які упаковано до спеціального пакету «НПУ ГСУ» №PSP2168722;
Враховуючи, що вищевказані речі могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 307 КК України, відповідно до ст.98 КПК України визнано речовим доказом.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання про арешт майна, просив задовольнити з підстав наведених у клопотанні, а також зазначив, що вилучене майн потрібне органу досудового розслідування для проведення призначених експертиз, зокрема комп`ютерно-технічної та трасологічної експертизи номерних позначень кузова та двигуна.
Власник майна ОСОБА_9 у судове засідання не з`явився, однак від його представника адвоката ОСОБА_10 до суду надійшли письмові заперечення щодо клопотання слідчого, зокрема просить у задоволенні клопотання про накладення арешту майна на автомобіль «Шкода Октавія» д.н. НОМЕР_15 відмовити, оскільки даний автомобіль не має жодного відношення до кримінального правопорушення, не містить сліди злочину, не відповідає вимогам ст. 98 КПК України, як речивй доказ. Крім того зазначає, що ОСОБА_9 підозра у даному кримінальному провадженні не оголошена.
Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання, заперечення представника власника майна, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
10.02.2022 року на підставі ухвали слідчого суду Ужгородського міськрайонного суду, за адресою АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було проведено санкціонований обшук.
Постановою старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 вилучене майно було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Також слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Слідчим у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак, за наведених вище обставин, слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення судових експертиз, зокрема комп`ютерно-технічної та трасологічної експертизи номерних позначень кузова та двигуна, які були призначені у даному кримінальному провадженні згідно постанов слідчого від 14.02.2022 року, а також встановленню істини у справі, що очевидно переважає над неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Разом з цим, враховуючи всі обставини справи слідчий суддя приходить до переконання, що на автомобіль «Шкода Октавія» д.н.з. НОМЕР_15 слід накласти арешт тільки із забороною на його відчуження, оскільки на думку слідчого судді цього буде достатньо для забезпечення збереження його як речового доказу, проведення необхідних експертиз.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль марки «Шкода Октавія» д.н.з. НОМЕР_15 , який було вилучено 10.02.2022року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із забороною на його відчуження.
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 21.02.2022 року о 10 год. 15 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1