Справа №944/4470/21
Провадження №1-кс/944/601/21
УХВАЛА
слідчої судді

25.08.2021 року м.Яворів

Слідча суддя Яворівського районного суду Львівської області- ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області в порядку ст.303 КПК України,-
В С Т А Н О В И Л А:
ОСОБА_3 звернувся зі скаргою до слідчої судді на бездіяльність слідчих в порядку ст.303 КПК України.
Покликаючись на ст.ст.214, 303 КПК України, просить слідчу суддю визнати бездіяльність слідчих СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які розслідують кримінальне провадження відомості щодо якого внесені в Єдиний реєстр досудового розслідування №000399 від 30.06.2021року, яка полягає у відмові повернути йому тимчасово вилучений транспортний засіб марки «Опель Віваро» д.н.з. НОМЕР_1 .
В судове засідання призначене на 14год 30хв 25 серпня 2021року скаржник не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги, причини неявки не повідомив, що підтверджується СМС-повідомленням.
Перевіривши матеріали скарги, слідча суддя прийшла до наступного.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних зсобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
У відповідності до ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Таким чином, з огляду на особливість інституту оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування, яка полягає, зокрема, у тому, що прийняте слідчим суддею рішення може мати вплив на подальший хід досудового розслідування, КПК встановлює чіткий строк щодо розгляду відповідних скарг. Крім того, КПК України чітко визначено, що розгляд скарги відбувається за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.
Водночас наявність встановлених законом строків не означає, що мають ігноруватися вимоги закону про те, що «розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується». У зв`язку з наведеним слід наголосити, що згадані вище строки передусім призначені дисциплінувати учасників провадження, орієнтувати на нетривалий і оперативний розгляд скарги, спонукати до розгляду скарги в межах розумних строків, дають можливість виявити причини зволікання у розгляді скарги або ознаки зловживання кимось процесуальними правами, якщо з якихось причин розгляд скарги упродовж встановленого закону став неможливим, тощо.
Згідно з ч. 2, 3 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до переконання про неможливість прийняте одне з рішень визначених ст.307 КПК України, оскільки в судове засідання не з`явилася особа, яка подала скаргу, явка якої є обов`язковою при розгляді такої. При цьому, неявка скаржника призводить до порушення розумних строків розгляду скарги. Як вбачається з SMS-повідомлення, яке сформоване 19.08.2021 о 12:44:15 одержувачу ОСОБА_6 на телефон НОМЕР_2 , такий повідомлений 19.08.2021 о 13:16:00.
У відповідності до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.
Пункт 15 ч. 1 ст. 7 КПК України визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Згідно з ч. 1, 3 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме заявник.
Так, Європейський суд з права людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Особа, яка подала скаргу неодноразово в судові засідання не з`являлась, не повідомляла про причини неявки, клопотань про відкладення розгляду скарги не подавала. Беручи до уваги обмежені строки розгляду скарги, а також необхідність розгляду такої хоча б в розумні строки, які через неявку скаржника порушуються, прихожу до переконання, що скаргу слід залишати без розгляду, що не позбавляє особу, яка подала скаргу права на повторне звернення з такою до суду.

Аналогічна позиція викладена і в Узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, а саме, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.
Крім того, ухвалюючи рішення про залишення скарги без розгляду, слідчий суддя враховує, зокрема, принцип верховенства права закріплений як в Конституції України так і в КПК України, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст. 8 КПК України).
Обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не має законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю мети, яку прагнуть досягти (рішення ЄСПЛ «Тіннеллі та сини, Лтд та ін.», «Мак-Елдуф та інші проти Сполученого Королівства»).
Конвенція має на меті гарантію не теоретичних або ілюзорних прав, а практичних та ефективних. Особливо це стосується права на доступ до суду з огляду на визначене місце, яке посідає в демократичному суспільстві право на справедливий суд (рішення ЄСПЛ «Ейрі проти Ірландії», «Аїт-Мугуб проти Франції»).
Оскільки залишення скарги без розгляду не позбавляє скаржника права повторно звернутись до слідчого судді з аналогічною скаргою, в противагу прийняття рішення по суті за наслідками розгляду скарги без участі особи, яка її подала, вважаю, що його право на судовий захист не буде порушено.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 22, 26, 107, 135, 303, 306, 307, 309, 372 КПК України, слідча суддя,-
У Х В А Л И Л А:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області в порядку ст.303 КПК України, залишити без розгляду.
Залишення скарги без розгляду не позбавляє скаржника повторно звернутися до слідчого з даною скаргою.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧА СУДДЯ ОСОБА_1