Провадження № 1-кс/761/206/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000062 від 08.11.2019,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2020 (у справі №932/2559/20, провадження 1-кс/932/1766/20) в рамках кримінального провадження №0000062 від 08.11.2019, а саме в частині земельної ділянки з кадастровим номером :01:749:0155, яка належить на праві власності ОСОБА_4 .

Відповідно до змісту клопотання, арешт накладено помилково та необґрунтовано, арештоване майно жодним чином не стосується даного кримінального провадження, при цьому слідчим не доведено, що таке майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, у зв`язку із невідповідністю такого майна ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України, що в свою чергу порушує конституційні права власника такого майна ( ОСОБА_4 ).

В судове засідання заявник не прибув, однак звернувся до суду про розгляд даного клопотання за його відсутності.

Слідчий в судове засідання також не прибув, однак листом повідомив про визначення підслідності кримінального провадження за СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Проаналізувавши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається особі, яка її подала, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді, при цьому, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

Таким чином, незважаючи на те, що процесуальним законом прямо не передбачена можливість повернення клопотання про скасування арешту майна, в тому числі і не передбачено територіальну підсудність для вирішення питань, пов`язаних зі скасуванням арешту майна, такі питання, на переконання слідчого судді, мають вирішуватись за процедурою, вже визначеною процесуальним законом щодо скарг, при цьому в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, оскільки, згідно вимог ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, зокрема законність і верховенство права.

Так, відповідно до положень ст. 132 КПК України, яка передбачає загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і відносно арешту майна, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на майно, яке заявник просить скасувати, був накладений Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська, при цьому постановою заступника Генерального прокурора від 09.12.2020 визначено підслідність кримінального провадження №0000062 від 08.11.2019 за СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, клопотання власника майна чи його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким такий арешт накладено.

Аналогічна правова позиція щодо застосування положень статті 174 КПК України наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі №569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі 362/392/16-ц.

З огляду на викладене, клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2020 (у справі №932/2559/20, провадження 1-кс/932/1766/20) в рамках кримінального провадження №0000062 від 08.11.2019, а саме в частині земельної ділянки з кадастровим номером :01:749:0155, яка належить на праві власності ОСОБА_4 повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1