печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження № 0000139 від 07.09.2021 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

27.09.2021 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000139 від 07.09.2021 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити, розгляд клопотання просив проводити без виклику сторін.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000139, розпочате 07.09.2021 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами театрально-видовищногозакладу культури "Київський академічний театр юного глядача на Липках" та Департаменту культуриКМДА, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 364,ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 191КК України.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Печерською окружною прокуратурою міста Києва.
Досудовим розслідуванням встановлено, що що з 1991 року по 21 вересня 2021 року за адресою: м. Київ, вул. Липська, 15/17, здійснював діяльністьтеатрально-видовищнийзаклад культури "Київський академічний театр юного глядача на Липках".
Відповідно до Положення «Про театрально-видовищний заклад культури "Київський академічний театр юного глядача на Липках"» (далі Театр)№ 1282 від 20.12.2016 вказаний заклад є неприбутковим театрально-видовищним закладом культури, підпорядкованим Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Власником та засновником Театру є територіальна громада міста Києва,від імені якої виступає Київська міська рада.
У зв`язку із закінченням 21.09.2021 строку дії контракту попереднього керівника театру ОСОБА_4 , який обіймав вказану посаду з 1991 року, Департаментом культури КМДА 21.07.2021 оголошено конкурс на посаду директора художнього керівника театру.
В подальшому, 30 серпня 2021 року проведено два засідання конкурсної комісії (1 засідання відбулось з питання допуску претендентів на посаду, друге щодо визначення переможця). За результатами голосування (протокол1 засідання комісії) до конкурсу були допущені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Згідно рішенням другого засідання комісії (протокол № 2) переможцем визначено ОСОБА_5 .
Після оголошення результатів конкурсу та призначення на посаду керівника вказаного театру ОСОБА_5 , вказане рішення викликало значний суспільний резонанс в суспільстві, численні публікації в ЗМІ, мітинги біля будівлі театру та Департаменту культури КМДА.
Мітингувальники, у тому числі більшість працівників Театру, вказували
на незаконність проведення вказаного конкурсу, грубі порушення законодавства під час його проведення, висловлено недовіру ОСОБА_7 у зв`язку з тим, що його кандидатура не відповідає професійним та морально-етичним вимогам, відсутня режисерська освітата професійний досвід постановок вистав для дитячої та підліткової молоді, сімейного виховання, щоє необхідною умовою для керівника театру для молоді.
Також, працівники Театру вказували на формальність проведення конкурсу, у зв`язку з повідомленням їм ОСОБА_8 та керівником Департаменту культуриКМДА ОСОБА_9 про його результати ще до його проведення.
Крім цього, мітингувальники вказували, що єдиною метою ОСОБА_10 є саме заволодіння будівлею Театру в центрі м. Київ під приводом реконструкції приміщень, про яку ОСОБА_5 сам заявив та повідомив,що буде проводити реконструкцію Театру та вже домовився з інвесторами та забудовниками.

За частиною 7 ст. 21-5 Закону особа не допускається до участі в доборі кандидатів на посаду керівника у разі невідповідності вимогам, зазначеним у статті 21-1 цього Закону.
Вимоги відповідності кандидата діловим та моральним якостям є для трудового колективу ключовими при проведенні конкурсу на посаду керівника для молоді. Беручи до уваги ці критерії та згідно рішення загальних зборів трудового колективу 25 серпня 2021 року ОСОБА_5 не мав права бути навіть допущеним до претендентів на вказану посаду та визнаний переможцем. Із протоколу загальних зборів колективу вбачається, що факт ОСОБА_11 кандидатури на конкурс викликав обурення колективу. Претенденту ОСОБА_5 висловлено недовіру у зв`язку з тим, що його кандидатура не відповідає професійним та морально-етичним вимогам, які мають бути у претендента.
На підтвердження цього встановлено, що ОСОБА_5 засуджений вироком Деснянського суду м. Києва від 27.11.2006 за вчинення злочинів, передбачених ст. 129, ч. 1 ст. 353, ч. 3 ст. 357, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України до позбавлення волі на 5 років та звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки.
Також, відносно ОСОБА_5 , який є керівником КЗ «Театрально-видовищний заклад культури «Київський академічний театр «Актор», в соціальних мережах оприлюднено факти з його особистими пропозиціями та вимогами до працівників щодо оголення, імітування статевих актів на сцені за грошову винагороду.Більшість членів конкурсної комісії з числа представників громадських організацій не відповідали вимогам щодо сфери діяльності,від яких делеговані особи, якіза професіями є юристом та оцінювачем майна.
Крім цього, три члени конкурсної комісії призначено керівником Департаменту культури ОСОБА_9 із числа її підлеглих працівників департаменту, двоє з яких взагалі не мають відношення до творчої діяльності.
Факт наявності умислу на заволодіння приміщенням театру під приводом реконструкції приміщень підтверджується також тим, що Київська міська рада затвердила перелік зі 119 об`єктів культурної спадщини столиці ХІХ-ХХ століття, на проведення реконструкції та капітального ремонту яких вводиться мораторій,серед яких відсутня будівля Театру.
Також, новообраний керівник Театру особисто заявив, що буде проводити реконструкцію театру та вже домовився з інвесторами та забудовниками,та фактично зупинив його діяльність.

Згідно інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 276383900 від 23.09.2021 нежитлова будівля; літ. А, загальною площею 3528,8 кв.м, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Липська, буд. 15/17, перебуває в комунальній власності Територіальної громади м. Київ в особі Київської міської ради, .

Постановою процесуального керівника від 23.09.2021 вказану нежитлову будівлю театрально-видовищного закладу культури "Київський академічний театр юного глядача на Липках визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Прокурор вказує, що є підстави вважати, що вказаний речовий доказ може бути пошкоджений, перетворений та відчужений, з метою реалізації злочинного умислу щодо відчуження вказаної нежитлової будівлі на користьтретіх осіб, у тому числі під приводом реконструкції приміщень, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначені кошти, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.
Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.
Враховуючи викладене, клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна нежитлову будівлю, літ. А, загальною площею 3528,8 кв.м, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Липська,буд. 15/17, перебуває в комунальній власності Територіальної громади м. Київ в особі Київської міської ради, .
Заборонити службовим особам Київської міської ради або особам, які будуть діяти від їх імені або за їх дорученням (довіреністю), відчужувати, розпоряджатися вищевказаним об`єктом нерухомості, а також проводити будь-які будівельні роботи, у тому числі реконструкцію приміщень.
Заборонити державним реєстраторам та нотаріусам вчинення будь-які реєстраційні дій щодо вищевказаного об`єкту нерухомості.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1