Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 692/286/21
номер провадження 1-кс/695/630/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

у провадженні судді Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_6 подана заява про відвід судді ОСОБА_7 .. Заявник посилається на наявність обставин, які викликають сумніви у неупередженості судді, а саме зазначає, що в судовому засіданні ним були подані клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, виклик свідків, витребування справи про проведення обшуку. На думку заявника, суддя Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 надає переваги стороні обвинувачення та відмовила в задоволенні його клопотань, натомість викликала свідків сторони обвинувачення та висловила свою думку щодо законності ухвали про проведення обшуку та допустила оголошення прокурором у судовому засіданні зміненого обвинувального акту, хоча перед цим згідно норм КПК України прокурор повинен був оголосити первинний обвинувальний акт. Вважає, що суддя Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 не може брати участі у розгляді даного кримінального провадження, так як існують обставини, які викликають обґрунтовані сумніви у її неупередженості.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 клопотання підтримав, додатково пояснив, що суддею допускаються грубі порушення засад і правил кримінального провадження, що свідчить про незабезпечення права обвинуваченого на справедливий суд, як основоположного права людини, та викликає обґрунтовані сумніви у безсторонності головуючого судді.

Обвинувачений ОСОБА_5 заяву про відвід, подану його захисником, підтримав, просив її задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення заяви про відвід заперечувала. Вказала, що у первісному обвинувальному акті була допущена описка, а тому був оголошений у судовому засіданні змінений обвинувальний акт, що є правом прокурора, яке передбачене КПК України. Судові повістки про виклик свідків, які містяться у матеріалах кримінального провадження особисто суддею ОСОБА_7 не підписані, так як питання про їх виклик не вирішувалося.

Суддя Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_6 надані суду копії матеріалів кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на які у якості підстави посилався захисник у своїй заяві про відвід судді у кримінальному провадженні.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наявними доказами, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні судді Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Судом встановлено, що в судовому засіданні адвокатом ОСОБА_6 були заявлені клопотання, а саме: клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, виклик свідків, витребування справи про проведення обшуку. В задоволенні клопотань відмовлено, а клопотання про виклик свідків сторони захисту не розглядалося.

Європейський суд з прав людини в питаннях неупередженості суддів щодо здійснення правосуддя у тій чи іншій справі розрізняє два підходи: суб`єктивний - спроба встановити переконання або особистий інтерес певного судді у справі, об`єктивний - передбачає встановлення того, чи суддя надав достатні гарантії, які виключили б будь-які правомірні сумніви з цього приводу.

Згідно з усталеною практикою Суду застосування одного із цих критеріїв (підходів) або обох залежить від конкретних обставин, пов`язаних зі спірною поведінкою судді.

У рішенні по справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 Європейський суд з прав людини нагадує, що безсторонність, у значенні, наведеному в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви із цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У зв`язку із цим навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його упередженості» є оціночним тлумаченням, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує.

Для того, щоб вирішити, чи є у конкретній справі правомірні підстави сумніватись у неупередженості судді, необхідно взяти до уваги й думку скаржника, яка при цьому не повинна мати вирішального значення.

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 69, 70 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід має бути мотивованим.

Судом ретельно досліджені аргументи заявника щодо наявності у діях судді ОСОБА_7 упередженості, однак, виходячи із положень, закріплених в ст. ст. 75, 76 КПК України, ст. ст. 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст. ст. 126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися виключно в апеляційному та касаційному порядку і не є підставою для відводу судді. Ухвалення судом під час судового розгляду судових рішень, не свідчить про упередженість чи необ`єктивність суду. Заперечення проти таких процесуальних рішень можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені частиною першою статті 392 КПК України.

Враховуючи вказане вище, заява про відвід судді ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

у х в а л и в :

відмовити у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Драбівського районного суду Черкаської області ОСОБА_7 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено о 16.50 год. 20.09.2021.

Суддя: ОСОБА_1