Справа № 676/5888/21
Номер провадження 1-кп/676/436/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2021 року м.Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області підготовче судове засідання кримінального провадження №0000519 від 16 липня 2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

04 жовтня 2021 року з Кам`янець-Подільської окружної прокуратури до Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області надійшов затверджений прокурором обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000519 від 16 липня 2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні, висловлюючи думку про можливість призначення справи до судового розгляду, зазначив, що підстав для її зупинення чи закриття немає, підстав для повернення обвинувального акту також не вбачається, тому просив призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, викликати всіх учасників судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_7 не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду.

Колегія суддів, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього документи у відповідності до положень ст.314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, не даючи оцінку щодо реальності та дійсності події злочину та можливої причетності обвинуваченого до скоєного, що може бути перевірено та встановлено судом лише під час судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Згідно із ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, зокрема, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК України.
Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК України. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
Правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від інших двох складів суду. Такий висновок підтверджується наступними чинниками:
а) віднесенням провадження в суді присяжних до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (параграф 2 глави 30 Розділу IV КПК);
б) спеціальним порядком формування суду присяжних;
в) наділенням присяжних при відправленні правосуддя широким колом прав.
У зв`язку із наведеним закономірним виглядає те, що саме до компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання - довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.
Так, статтею 384 КПК України визначено, що прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.
Згідно положень ст.291 КПК України, законодавець встановив процесуальний порядок складання обвинувального акту у кримінальному провадженні, ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначив ті процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту.
Як вбачається з правового висновку, висловленого судовою палатою у кримінальних справах Верховного Суду України в постанові від 25 червня 2015 року, із приводу застосування положень ст. 384 КПК України, який зводиться, зокрема, до такого, що: право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист; порушення такого права свідчить про невиконання прокурором вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом; прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування; невиконання прокурором вимог ст. 384 КПК України, в силу вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві.
Як вбачається з обвинувального акта, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст.15, п.п. 1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі.
Враховуючи приписи ст.384 КПК України прокурор зобов`язаний був роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та додати відповідне письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які були передані до суду.
В даному випадку, фактичні обставини справи свідчать про те, що наданий суду обвинувальний акт з додатками не містить письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних. При цьому в підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 повідомила, що вона не пам`ятає, чи роз`яснювала вона обвинуваченому ОСОБА_6 можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, як і не змогла повідомити, чи є в матеріалах кримінального провадження відповідне письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних. Разом з тим, обвинувачений ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні ствердив, що прокурор ні в усній формі, ні в письмовому вигляді не роз`яснював йому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних і не вручав йому з цього приводу ніякого письмового роз`яснення. Захисник ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні повідомив, що в його присутності прокурор не роз`яснював його підзахисному про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних і не вручав ОСОБА_6 з цього приводу ніякого письмового роз`яснення і про вчинення таких процесуальних дій прокурором із обвинуваченим ОСОБА_6 у його відсутності останній йому нічого не повідомляв.
Аналіз наведених обставин, зокрема передання до суду обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування без письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних, а також твердження обвинуваченого та його захисника про те, що прокурор не вчиняв такої процесуальної дії з обвинуваченим ОСОБА_6 , дозволяє колегії суддів зробити висновок про те, що прокурором не були виконані вимоги ст.384 КПК України щодо роз`яснення обвинуваченому ОСОБА_6 про можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та відповідно не додано свого письмового роз`яснення обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які були передані до суду, а отже про невідповідність обвинувального акту вимогам КПК України, що унеможливлює призначення його до судового розгляду, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору як такий, що не відповідає КПК України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що положення ч. 1 ст. 384 КПК України щодо необхідності долучення до обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду, письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжним, - є спеціальною нормою закону, яка повинна виконуватися незалежно від виконання приписів загальної норми - ч.4 ст.291 КПК України.
Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, мотивуючи тим, що є достатньо підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років. Також існують ризики того, що ОСОБА_6 може переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, будучи раніше судимим за вчинення умисного злочину проти життя та здоров`я особи, на шлях виправлення не став та протягом іспитового строку вчинив новий умисний злочин проти життя та здоров`я особи. А тому, на думку прокурора, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде дієвим у даному кримінальному провадженні, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Обвинувачений та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора та змінити обвинуваченому обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В обґрунтування своєї позиції захисник зазначив, що прокурором не надано жодного доказу на підтвердження наявності заявлених у клопотанні ризиків, які були би підставами для застосування щодо обвинуваченого найбільш суворого запобіжного заходу.

Колегія суддів, заслухавши доводи прокурора, думку обвинуваченого та його захисника, вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та обрати обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на термін 60 діб, оскільки він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину (ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115 КК України) за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Крім того, як вбачається з обвинувального акта, обвинувачений ОСОБА_6 засуджувався 03 грудня 2020 року Кам`янець-Подільським міськрайонним судом Хмельницької області за ч.1 ст.121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років зі звільненням від відбування покарання на підставі ст.75 КК України із встановленням іспитового строку 1 рік і обвинувачується у вчиненні протягом іспитового строку особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Зазначені обставини свідчать про наявність вагомих ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також те, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, із врахуванням викладених вище обставин, на переконання колегії суддів інші, більш м`які запобіжні заходи, в тому числі у вигляді цілодобового домашнього арешту, не будуть достатніми для запобігання ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Крім того, стороною захисту не доведено, а колегією суддів в судовому засіданні не встановлено, що зникли ризики, які стали підставою обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею під час досудового розслідування, чи виникли нові вагомі обставини, що мають вирішальне значення та не були враховані слідчим суддею при обранні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Крім того, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_6 колегія суддів вважає за необхідне, у відповідності до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115 КК України, із застосуванням насильства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.314-317,372 КПК України

П О С Т А Н О В И Л А :

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000519 від 16 липня 2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 1, 2, 5, 7 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, прокурору.

Задовольнити клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто до 10 грудня 2021 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити для виконання начальнику ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор».

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Головуючий - суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3