Справа № 991/8580/21
Провадження 1-кс/991/8710/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
22 грудня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:

20.12.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 від 13.12.2021 на бездіяльність компетентних осіб Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 01.12.2021.

1.Зміст поданої скарги

У своїй скарзі ОСОБА_3 вказує, що 01.12.2021 засобами поштового зв`язку на адресу НАБУ ним було скеровано заяву про вчинення кримінального правопорушення за фактом протиправних та корупційних дій службових осіб Національної комісії, що здійснює регулювання у сфері зв`язку та інформатизації (далі НКРЗІ) і керівництва АТ «Укрпошта».
У поданій заяві ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄРДР про можливий злочин з боку посадових осіб НКРЗІ, а саме службова недбалість, зловживання владою та службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, одержання неправомірної вигоди, а з боку службових осіб АТ «Укрпошта» - давання хабара, та провести розслідування за вказаними у його заяві фактами.
Вказана заява була отримана НАБУ 06.12.2021 та зареєстрована за № Ф15855, однак, всупереч положенням ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості, які у ній викладені, до ЄРДР досі не внесені, чим вчинено незаконну бездіяльність.
Враховуючи вказане, заявник просить задовольнити його скаргу та зобов`язати компетентну особу НАБУ внести до ЄРДР відомості, що викладені у його заяві про кримінальне правопорушення від 01.12.2021.

2.Позиція учасників судового засідання

У судовому засідання заявник у повному обсязі підтримав доводи поданої скарги і просив її задовольнити. Додатково зазначив, що дійсно детективами НАБУ здійснювалося кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за ухвалою слідчого судді ВАКС. Однак, заявник вказує, що НАБУ внесли відомості лише за фактом вчинення злочину, передбаченого ч.1ст.364 КК України, за іншими фактами відомості не внесено. Також заявник у межах вказаного кримінального провадження звертався з клопотанням про проведення слідчих дій, зокрема тимчасових доступів до речей та документів, які знаходяться у володінні АТ «Укрпошта» та НКРЗІ. Незважаючи на те, що детектив задовольнив клопотання, при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, заявник виявив, що протягом досудового розслідування ніяких слідчих дій не вчинено та будь-яких доказів не зібрано. Крім того, в ході розгляду судом скарги заявника, у вказаному кримінальному провадженні, детектив ввів в оману суд про результати кримінального провадження, а відповідно суд не пересвідчився та встановив відсутність порушення його прав, як потерпілого.
Представник НАБУ в судове засідання не з`явився, однак до його початку надіслав письмові пояснення, у яких просив відмовити у задоволені поданої скарги та розглянути її за його відсутності. В обґрунтування своїх пояснень представник НАБУ зазначив, що відомості за фактами, викладеними у заяві ОСОБА_3 , вже були внесені до ЄРДР і розслідувались у межах кримінального провадження №0000382 від 16.06.2020. У ході досудового розслідування була проведена перевірка вказаних заявником фактів та за її результатами було винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. При цьому вказана постанова була предметом перевірки слідчого судді Вищого антикорупційного суду, який своєї ухвалою від 13 квітня 2021 року відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_3 на вказану постанову.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п.4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізує її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

З поданої скарги та долученої до неї заяви вбачається, що ОСОБА_3 порушує питання про необхідність внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за фактом необґрунтованого та незаконного підвищення НКРЗІ тарифів на міжнародні поштові відправлення, що здійснюються АТ «Укрпошта». Вказані дії, на думку заявника, були вчинені службовими особами НКРЗІ та керівництвом АТ «Укрпошта» і завдали споживачам відповідних послуг шкоди (збитків) в розмірі приблизно 3,5 млрд грн, що свідчить про вчинення ними кримінальних правопорушень, передбачених статтями 364, 367, 368 та 369 КК України.

Водночас, у ході аналізу поданої заяви та скарги, слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінальних корупційних правопорушень, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

У поданій заяві відсутні конкретні відомі заявнику обставини вчинення службовими особами НКРЗІ та керівництвом АТ «Укрпошта» дій, які б містили хоча б загальні ознаки об`єктивної сторони злочинів, відповідальність за які передбачена статтями 364 (зловживання владою або службовим становищем), 367 (службова недбалість), 368 (одержання неправомірної вигоди) та 369 (надання неправомірної вигоди) КК України. Так, заявник не зазначає, які конкретні дії чи бездіяльність вказують на зловживання з боку службових осіб НКРЗІ та свідчать про використання наданих їм повноважень всупереч інтересам служби, так само не обґрунтовує, у чому полягав їх корисливий інтерес щодо підвищення тарифів на міжнародні відправлення і за рахунок чого мало відбуватись отримання неправомірної вигоди. Також, слідчий суддя вважає, що заявник помилково визначає як шкоду, в розумінні ст. 364 КК України, загальну суму здійсненої кожним споживачем оплати за новими тарифами у розмірі приблизно 3,5 млрд грн.

В той же час заявник вказує на наявність в тих самих діях службових осіб НКРЗІ також і ознак службової недбалості, що, з огляду на форму вини цього злочину, виключає ознаку зловживання та наявність корисливих мотиву та мети, про наявність яких він стверджує у своїй заяві.

Так само не міститься у заяві і будь-яких об`єктивних фактів щодо надання та отримання неправомірної вигоди і заявник не конкретизує, які саме службові особи, кому, коли, за які саме дії та в якому розмірі надавали/одержували неправомірну вигоду.

Натомість, у заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій певними особами, яких заявник не конкретизує, ґрунтуючись лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності рішень відповідного державного органу, які він безрезультатно оскаржував в порядку адміністративного судочинства.

Слідчий суддя вважає, що самих лише припущень заявника та незгоди з судовими рішеннями недостатньо для висновку про наявність кримінальних правопорушень, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування. У даному випадку невиправданим є застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданій ОСОБА_3 заяві.

Більше того, слідчим суддею встановлено, що викладені заявником факти вже були предметом перевірки в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000382 від 16.06.2020, розпочатого за аналогічною заявою ОСОБА_3 . За результатами проведення досудового розслідування у межах вказаного кримінального провадження 23.03.2021 було винесено постанову про його закриття у зв`язку з відсутністю ознак складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. При цьому, вказане рішення за скаргою ОСОБА_3 оцінювалась слідчим суддею Вищого антикорупційного суду на предмет дотримання процесуального порядку його прийняття та наявності підстав для закриття кримінального провадження. За результатами такої оцінки, слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ухвалою від 13.04.2021 у справі №991/2477/21 (провадження 1-кс/991/2523/21) скаргу ОСОБА_3 на постанову про закриття вказаного кримінального провадження залишено без задоволення.

З огляду на вказані обставини, слідчий суддя вважає, що звертаючись із аналогічною заявою про вчинення кримінального правопорушення, заявник у такий спосіб намагається повторно оскаржити постанову детектива про закриття кримінального провадження та висловлює незгоду з рішенням слідчого судді, яким відмовлено у задоволенні його скарги на таку постанову.

За таких обставин, повторне ініціювання кримінального провадження за тими самими фактами може призвести до безпідставного залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також необгрунтованого витрачання сил і засобів правоохоронних та судових органів.

Враховуючи викладене, слідчий суддя констатує відсутність стверджуваної заявником бездіяльності з боку уповноважених осіб НАБУ, що є підставою для відмови у задоволенні його скарги.

Керуючись ст.214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1