Провадження № 1-кп/761/2959/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві, кримінальне провадження № 0003165 від 08 вересня 2021 року щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:

Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0003165, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 січня 2001 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника та клопотав про його звільнення від кримінальної відповідальності.

Потерпіла ОСОБА_8 заперечувала проти задоволення клопотання захисника, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 не вживав заходів щодо їх примирення та не просив вибачення за нанесені їй тілесні ушкодження.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання захисника та звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Вислухавши клопотання захисника ОСОБА_6 , думки учасників судового розгляду, дослідивши надані в розпорядження суду матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності з вимогами ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Статтею 45 КК України, визначено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

У відповідності до п. 3. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки скоєння злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам досудового розслідування у встановленні істини у справі, будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним обґрунтованих претензій щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної шкоди.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження, судом встановлено наступне.

Так, обвинувачений ОСОБА_3 вчинив вперше інкриміноване йому кримінальне правопорушення, яке відповідно до положень ст. 12 КК України, віднесено до категорії кримінальних проступків, вину у вчиненому визнав повністю, розкаюється у вчиненому.

При цьому, в ході судового розгляду не встановлено, що ОСОБА_3 вживав будь-яких заходів на виправлення ситуації, яка мала місце 04 вересня 2021 року між ним та потерпілою ОСОБА_5 та намагався відшкодувати заподіяні ним збитки потерпілій.
Таким чином, з урахуванням того, що в судовому засіданні не здобуто жодних доказів того, що обвинувачений ОСОБА_3 усунув зподіяну шкоду потерпілій ОСОБА_5 та остання заперечувала проти звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 .

Керуючись ст.ст. 284, 285, 288, 350 КПК України, ст. 45 КК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 про звільнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, від кримінальної відповідності у зв`язку з дійовим каяттям залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Шевченківського
районного суду м. Києва ОСОБА_1