Справа № 197/1358/20
1-кп/214/503/21
У Х В А Л А
Іменем України

14 грудня 2021 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю захисника ОСОБА_4

за участю обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі кримінальне провадження № 0000158 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 187 ч.4 КК України, суд,

ВСТАНОВИВ:

У судовому засідання прокурор заявив клопотання, в якому просить: продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання вказує, що встановлені раніше ризики не зменшилися.

Обвинувачений у судовому засідання заперечує проти продовження строку тримання під вартою, просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник у судовому засідання заперечує проти продовження строку тримання під вартою, просить змінити цей запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт. При цьому просить врахувати, що обвинувачений на час затримання обвинувачений був неповнолітнім. Вказує, що у обвинуваченого є постійне місце проживання та сім`я, мати, про яку він піклувався

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 належить продовжити. При цьому суд враховує наступне.

Згідно ст.331 ч.3 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ст.187 ч.4 КК України. Строк обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 6 січня 2022 року. Судове провадження на даний час не завершене, по справі досліджені не всі докази, експерт, який підлягає допиту хворіє, тому з зазначених підстав закінчити судовий розгляд до вказаного часу неможливо. Суд приходить до переконання, що існують ризики передбачені ст. 177 ч.1 КК України, а саме, що обвинувачений який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 (п`ятнадцяти) років з конфіскацією майна, а тому перебуваючи на волі, під загрозою тяжкості покарання, маючи всі необхідні засоби та можливості, зможе переховуватись від суду.

Суд вважає, що існує ризик, передбачений п.3ч.1ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може впливати на потерпілу, з якою знайомий, та фактично буде мати можливість бачитися за місцем фактичного мешкання, може впливати на раніше знайомого свідка.

Суд вважає, що є ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, так як за місцем мешкання обвинувачений характеризується як особа, що має схильність до вчинення кримінальних правопорушень.

Також суд бере до уваги відомості про особу обвинуваченого, який раніше не судимий, має мати, негативно характеризується за місцем проживання. При цьому суд враховує, що неповнолітній вік, відсутність судимості, наявність сім`ї, не перешкоджали вчиненню ОСОБА_5 дій, в яких він обвинувачується та які визнає.

Крім того, суд бере до уваги, що допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 дали показання про те, що безпосередньо після події потерпіла розповідала, що протиправні дії відносно неї вчинив обвинувачений, потерпіла у судовому засідання дала показання про те, що обвинувачений застосував до неї насильство та заволодів її майном, що є вагомими доказами.

На переконання суду, інший запобіжний захід не буде достатнім для запобігання встановленим судом ризикам, а тому в клопотанні захисника про зміну запобіжного заходу, належить відмовити.

Отже суд приходить до переконання, що доцільним є продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк тримання під вартою. Суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченому належить продовжити, згідно ст.197 КПК України, строком на 60 днів. Зважаючи на те, що юридичне значення ухвали про продовження строку тримання під вартою є в продовженні строку, який закінчується, то юридично значима дія цієї ухвали починається з дня закінчення строку тримання під вартою, та вказані 60 днів необхідно відраховувати з 6 січня 2022 року і продовжити строк тримання під вартою до 4 березня 2022 року.

Вирішуючи питання про те, з якого часу належить відраховувати вказані 60 днів суд бере до уваги також наступне. Як зазначено у «Словнику української мови» в 11 томах (том 8, 1977р., стор.171.), тлумачення значення слова «продовжувати», визначено таким чином: «Робити довшим за часом, збільшувати строк чого-небудь».

Отже продовження строку починається з часу, коли такий строк закінчується, і такий строк необхідно збільшити, а не з часу, коли такий строк ще продовжує тривати.

Відлік часу, з якого починає діяти продовжений строк тримання під вартою, з моменту винесення такої ухвали, а не з часу закінчення раніше продовженого строку є нелогічним і суперечить, наведеному вище, науковому тлумаченню слова «продовжити». При такому розумінні відліку продовженого строку, строк тримання продовжується не на 60 днів, а на фактично менший строк.

Керуючись ст.ст. 331, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 4 березня 2022 року.

У задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу відмовити.

На ухвалу на протязі семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду.

Головуючий суддя: ОСОБА_1