Справа №751/289/22
Провадження №1-кс/751/93/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 січня 2022 р. місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду містаЧернігова ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Новозаводського районного суду м. Чернігова клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою в рамках кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за № 0003050 від 02.10.2021 року, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, громадянина України, українця, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, що передбачені п.12 ч.2 ст.115; ч.3 ст.15 п.1 та п.12 ч.2 ст.115 КК України

за участі сторін кримінального провадження:
прокурор ОСОБА_5 ,

слідчий ОСОБА_6

підозрюваний ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:
І. Суть клопотання
1. 17.01.2022 року слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування на 51 добу.

2. СУ ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове слідство в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003050 від 02.10.2021 рокуза підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115; ч.3 ст.15 п.1 та п.12 ч.2 ст.115 КК України, а також за підозрою ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.15 п.1 та п.12 ч.2 ст.115, ч.2 ст.186КК України.

3.Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 04.10.2021 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 30.11.2021 року.

Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду м.Чернігова підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 29.01.2022 року.

4. Подане слідчим клопотання обґрунтовувалось неможливістю завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваному ОСОБА_4 , складністю кримінального провадження, що потребує значного часу для ознайомлення з ним сторін кримінального провадження.

5. Посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ст.177 КПК України, необхідність забезпечення дієвості кримінального провадження та неможливість запобігти встановленим ризикам жодним із більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_4 під вартою в межах строку досудового розслідування.

ІІ. Позиція сторін
6. Слідча та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, з вище наведених підстав, зазначаючи на те, що встановлені раніше ризики не зменшились.

7. Захисник та підозрюваний заперечували щодо задоволення клопотання. Узагальнені доводи сторони захисту зводяться до необґрунтованості пред`явленої підозри в частині кваліфікації дій підозрюваного та недоведеності ризиків, зазначених в клопотанні.

ІІІ. Процедура
8. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

9. Згідно ч.1 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання та матеріали, якими обґрунтовується необхідність продовження строку тримання під вартою, погоджене з прокурором та у відповідності до ч.2 ст.184 КПК України надане підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику 13.01.2022 року.

10. Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

IV. Оцінка слідчого судді
11. 02.10.2021, о 08 год. 00 хв. ОСОБА_4 затримано у порядку ст.208 КПК України в якості підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України, в той же день йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.

12. 04.10.2021 слідчим суддею Деснянського районного суду м. Чернігова підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30.11.2021 року, а 26.11.2021 року слідчим суддею Новозаводського районного суду м. Чернігова продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 до 29.01.2022 року.

13. 12.10.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15 п.1 та п.12 ч.2 ст.115 КК України.

14. 29.12.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115,

ч.3 ст.15 п.1 та п.12 ч.2 ст.115 КК України.

14. Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу відповідно до вимог ст.ст.199,194 КПК України слідчий суддя має з`ясувати наявність ряду обставин на які вказує у поданому клопотанні слідчий та прокурор:

14.1 Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. UnitedKingdomof 16 October 2001, § 34).

Згідно повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 29.12.2021 року ОСОБА_4 підозрюється в умисному протиправному заподіянні смерті людині, вчиненому за попередньою змовою групою осіб та у вчиненні незакінченого замаху на умисне протиправне заподіяння смерті двом особам, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.15, п.1 та п.12 ч.2 ст.115 КК України.

Розумна підозра не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italyof 11 January 2001, §45).

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, зокрема: протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, висновками судово-медичних експертиз.

Аргументи захисника пронеобґрунтованість підозри суд вважає передчасними, оскільки на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, а лише встановлює наявність обставин підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
Аналіз вище наведених обставин та відомостей переконливо свідчать про існування розумної підозри скоєння ОСОБА_4 кримінального правопорушення та на даному етапі досудового слідства є достатніми для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

14.2 Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищення, схову абоспотворення будь-яких із речей чидокументів, якімаютьістотнезначення для встановленняобставинкримінальногоправопорушення, ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчого про те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі.

Крім того, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, стадію досудового розслідування, суть та характер кримінального правопорушення, його підвищену суспільну небезпечність, вагомість доказів, поведінку підозрюваного, а саме зникнення з місця події злочину, вік та задовільний стан здоров`я, наявність зареєстрованого місця проживання та соціальних зв`язків за місцем проживання, майновий стан.

В конкретній ситуації існування ризику можливості переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, а також незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні (п.п.1,3), зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує у разі його визнання винуватим, в співставленні з його характеризуючими даними та оспорюванням винуватості в інкримінованих злочинах, слідчий суддя вважає доведеним.
Доводи захисника підозрюваного про соціально-корисну зайнятість підозрюваного та наявність соціальних зв`язків не стали стримуючими факторами протиправної поведінки останнього, а відтак вони не знижують існування вище вказаних ризиків.
Слідчий суддя при встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, статті 95, 224 КПК).

Враховуючи позицію сторони захисту, яка виражається в запереченні обґрунтованості підозри, та запереченні вини у інкримінованих злочинах, наявність зацікавленості в узгодженні показань з метою уникнення кримінальної відповідальності є об`єктивним, а відтак ризик впливу на свідків залишається досить високим.

В судовому засіданні прокурор підтвердив завершення досудового розслідування, що вказує на наявність у розпорядженні сторони обвинувачення вже всіх необхідних для подальших етапів кримінального провадження доказів.

Слідчий суддя вважає, що відкриття матеріалів досудового розслідування стороні захисту свідчить про вичерпання ризику знищення, приховування або спотворення підозрюваним речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження.

Окрім того, прокурор в судовому засіданні не зміг конкретизувати щодо яких предметів або документів існує загроза їх знищенню, а відтак існування ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України є недоведеним.

Доводи прокурора на можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, з огляду на підозру ОСОБА_4 у скоєнні насильницького особливо тяжкого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, який раніше не судимий, суд вважає не переконливими, а відтак існування ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, є також недоведеним.
Оскільки стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням вище наведених обставин, дійшов висновку про необхідність продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що сприятиме виконанню підозрюваним процесуальних обов`язків, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим у кримінальному провадженні ризикам щодо підозрюваного ОСОБА_4
14.3 Обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування.
Слідчий суддя враховує об`єктивну неможливість закінчити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003050 від 02.10.2021 року до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 26.11.2021 року, якою підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляд тримання під вартою, з огляду на необхідність ознайомлення сторін кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування.

14.4 Межі строку досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Приписом ч.3 ст.197 КПК України визначено, що строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 25.11.2021 року строк досудового розслідування кримінального провадження №0003050 продовжено до 02.03.2022 року.

14.5 Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів
Домашній арешт та тримання під вартою є ізоляційними запобіжними заходами, проте рівень ізоляції особи за ними суттєво відрізняється з огляду на умови, пов`язані з позбавленням (обмеженням) волі підозрюваного. У цьому контексті домашній арешт є менш жорсткою формою ізоляції підозрюваного та, зокрема, не запобігає можливості вільного спілкування підозрюваного як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації з іншими підозрюваними чи свідками.
Встановлені у своїй сукупності обставини, з урахуванням доведеності існування ризиків, передбаченихп.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, свідчать про неможливість на даному етапі судового розгляду застосування до підозрюваного ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, та враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину,пов`язаного із загибеллю людини та пов`язаного із застосуванням насильства, вважає за можливе не визначати розмір застави.

15. За таких обставин слідчий суддя вважає, що слідчим доведено наявність обставин, передбачених ч.3 ст.199 КПК України, що виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартоюв межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.176-178,183,193-194,196-197,199,205 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою в рамках кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за № 0003050 від 02.10.2021 року, підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 02.03.2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1