ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/537/21 Справа № 703/3461/21 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаськоїобластівід 04.11.2021 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність начальника Корсунь-Шевченківського відділу смілянської окружної ОСОБА_7 ,
в с т а н о в и в :
ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного Черкаської області від 04.11.2021 у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність начальника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_8 відмовлено.
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що викладені скаржником обставини за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містять даних, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, передбачених діючим КК України, а лише зводяться до висловленої незгоди з діями працівників поліції під час зупинки її транспортного засобу.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу в якій, вважаючи її постановленою з порушенням норм процесуального та матеріального права просила ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову ухвалу, якою постановити нову в рамках поданої нею скарги на бездіяльність начальника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_8 слідчому судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області. Просила поновити строк подачі апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного Черкаської області від 04.11.2021, отриману нею 19.11.2021.
В обґрунтування апеляційних вимог ОСОБА_6 зазначає, що якщо із заяви особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи ним дій, визначених КПК, то навіть якщо відомості свідчать про відсутність ознак складу злочину вони мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.
Суд апеляційної інстанції в порядку виконання вимог ст. 422 КПК України, повідомив належним чином у встановлений законом строк скаржника та прокурора про час та місце розгляду даної скарги, скаржник просила суд розглянути скаргу в її відсутність, прокурор в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду скарги по суті вимог.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Абзацом 2 частини 3 статті 395 КПК України передбачено, що якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 04.11.2021 апеляційним судом не розглядається, оскільки вказана ухвала була постановлена слідчим суддею без участі сторін, копію вказаної ухвали ОСОБА_6 отримала 19.11.2021 року. Апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді ОСОБА_6 направила через відділення поштового зв`язку 22.11.2021, тобто в межах 5-ти денного терміну на оскарження, а тому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді ОСОБА_6 не пропущений.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчогосудді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 року, визнано таким, що не відповідає КонституціїУкраїни (є неконституційним), а, відтак, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 звернулася до Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури із заявою в порядку ст. 214 КПК України за фактом зловживання службовим положенням працівників поліції, фотографуваням її та її автомбіля без її дозволу, розміщення вказаних фотографій в інтернеті та розповсюдження персональних данихс каржниці, що мало місце 23.09.2021 о 12-25 в м. Корсунь-Шевченківський по вул. Я.Мудрого.

Скаржниця вказує, що під час руху 23.09.2021 о 12-25 в м. Корсунь-Шевченківський по вул. Я.Мудрого її зупиили працівники поліції з ними також знаходився чоловік в цивільному одязі, який назвався працівником Черкаської обладміністрації, протее документів на підтвердження його повноважень не надав. Поліцейські криком вимагали щоб вона вийшла з автомобіля. Правил дорожнього руху вона не порушувала.

Поліцейські на власні мобільні телефони без її дозволу почали фотографувати її документи (водійське посвідчення, технічний паспорт автомобіля), а також її автомобіль. Потім поліцейські запитали чи є у неї страховий поліс на що вона відповіла, що не встигла оформити.

Скаржниця стверджує, що поліцейські знову порушували її права та права її близьких знайомих жінок, які в цей час знаходилися у її автомобілі, неодноразово відчиняючи дверцята автомобіля та з гуркотом їх зачиняючи, змушуючи жінок сказати, що вони її не знають. Потім поліцейські вручили їй квитацію на штраф за відсутність страхового полісу і запитали чи буде вона надавати пояснення за заявою, від чого заявниця відмовилася.

Листом Смілянської окружної прокуратури Корсуь-Шевченківського відділу від 06.10.2021 за №53/3-103-р-21 заяву ОСОБА_6 за належністю направлено до Черкаського районного управління поліції ГУП в Черкаській області для організації проведення службового розслідування щодо можливих неправомірнихдій з боку працівників відділення поліції №1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області (м. Корсунь-Шевченківський).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п. 1 глави 2 розділу 1 Положення про порядок ведення ЄРДР, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VII висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий судя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим сааме обґрунтоване невнесення від повідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, тобто передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч.1ст.11 КК України).

При цьому апеляційний суд приймає до уваги, що положеннями ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч.5 ст.214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже стверджувати про те, що всі відомості, які містяться у заявах і повідомленнях, що надходять до слідчого чи прокурора, про порушення кримінального провадження мають автоматично вноситися в ЄРДР підстав не має, оскільки такі звернення мають обов`язково містити дані саме щодо вчиненого кримінального правопорушення.

Відповідно, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 години з моменту надходження такої заяви.

Додатково апеляційний суд враховує, що обов`язок зареєструвати заяву органом досудового розслідування не тотожна обов`язку зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

В ухвалі слідчий суддя обґрунтовано зазначив, що викладені скаржницею обставини за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містять даних, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, передбачених діючим КК України, а лише зводяться до висловленої незгоди з діями працівників поліції під час зупинки її транспортного засобу.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на нові обставини, які б вказували на помилку у вирішенні скарги на бездіяльність прокурора слідчим суддею, оскільки не доводить, що адресована прокурору заява містить відомості про вчинене правопорушення, отже скаржником не спростовано правильність наданої прокурором оцінки змісту його заяви, як такої, що не містить даних про вчинене будь-якою особою кримінального правопорушення. Таким чином прокурор прийшов до вірного висновку про відсутність підстав для внесення за заявою ОСОБА_6 відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення.

Сама лише незгода скаржника з правильністю висновків слідчого судді, як у цій справі, не може бути підставою для скасування відповідної ухвали в порядку апеляційного перегляду.

Стосовно доводів апеляційної скарги щодо допущеної помилки в резолютивній частині ухвали по-батькові скаржниці, то апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Як вбачається з тексту ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 04.11.2021 у її резолютивній частині по батькові скаржниці ОСОБА_6 вказано « ОСОБА_9 », замість « ОСОБА_10 ».

При цьому, описка, допущена у судовому рішенні, не є підставою для його скасування.

Отже, скаржниця згідно до вимог ч. 1 ст. 379 КПК України може звернутися до суду із заявою про виправлення допущених в судовому рішенні цього суду описки.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя повно та всебічно дослідив матеріали провадження та обґрунтовано дійшов висновку відмовивши у задоволенні скарги ОСОБА_6 , а тому апеляційну скаргу ОСОБА_6 слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 303, 304, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд -

у х в а л и в :

ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 04.11.2021 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність начальника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_8 залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:
Судді :