УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Хмельницькому, ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні№0000098 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 .
Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000098 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що наказом начальника Головного управління ДСНС України у Вінницькій області від 01.06.2021 № 166 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_7 призначено на посаду начальника Жмеринського районного управління Головного управління ДСНС України у Вінницькій області.

Так, згідно п. 1 примітки до ст. 364 КК України, службовими особами у статтях 364, 368, 368-5, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368-5, 369 та 382 цього Кодексу є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 цього Кодексу та керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.

Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Так, ОСОБА_7 обіймаючи посаду начальника Жмеринського районного управління Головного управління ДСНС України у Вінницькій області, виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції являється службовою особою, яка займає відповідальне становище та є працівником правоохоронного органу, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України за наступних обставин.

Так, 29.06.2021 близько 16 год. 45 хв. під час зустрічі ОСОБА_8 та ОСОБА_7 поблизу супермаркету «Грош», що по вул. Чехова, 23 у м. Вінниці, останньому стало відомо про те, що ОСОБА_8 має намір займатися діяльністю, пов`язаною з реалізацією дизельного пального без дозвільних документів на території населених пунктів м. Жмеринка, м. Бар, м. Шаргород Жмеринського району Вінницької області.

Після цього, переслідуючи злочинний умисел на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_8 , ОСОБА_7 вказав на необхідність щомісячно сплачувати грошові кошти у сумі 1500 гривень з кожного об`єкту реалізації пального за безперешкодне здійснення діяльності, пов`язаної з реалізацією пального.

В подальшому, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи на меті отримання неправомірної вигоди, реалізовуючи свій протиправний умисел, 30.07.2021 близько 08 год. 00 хв. перебуваючи в салоні автомобіля марки «Мitsubishi ASX», д.н.з. НОМЕР_1 у м. Вінниці по вул. Соборна, 59, одержав від ОСОБА_8 грошові кошти у сумі 5500 гривень за безперешкодне здійснення діяльності, пов`язаної з реалізацією пального та невжиття заходів щодо притягнення ОСОБА_8 до відповідальності.

Продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 , діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив 07.09.2021 у період часу з 16 год. 40 хв. по 16 год. 47 хв., перебуваючи в салоні службового автомобіля марки «ВАЗ 2107», д.н.з. НОМЕР_2 у м. Вінниці по вул. Блока, 28, одержав від ОСОБА_8 грошові кошти у сумі 7500 гривень за безперешкодне здійснення діяльності, пов`язаної з реалізацією пального та невжиття заходів щодо притягнення ОСОБА_8 до відповідальності.

Під час досудового розслідування встановлено достатньо доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні ним вищевказаного кримінального правопорушення. Такі обставини підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження:

-заявою ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення від 02.07.2021;

-протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 02.07.2021 та 16.08.2021;

-протоколом огляду речей та вручення від 30.07.2021;

-протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення від 07.09.2021;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 07.09.2021;

-протоколом обшуку автомобіля марки «ВАЗ 2107», д.н.з. НОМЕР_2 ;

-протоколом освідування ОСОБА_7 від 07.09.2021;

-протоколом огляду речей та вручення від 07.09.2021;

-іншими матеріалами кримінального провадження, які отримані у встановленому КПК України порядку у їх сукупності.

Підставами для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що в ході застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищувати, ховати або спотворювати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 являється службовою особою, яка займає відповідальне становище та є працівником правоохоронного органу та добре обізнаний з формами та методами правоохоронної роботи, що в свою чергу може призвести до незаконної протидії органу досудового розслідування, шляхом впливу на свідків та знищенням речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження. Крім того ОСОБА_7 може переховуватися від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_7 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, на даний час не встановлено та не допитано усіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, а тому з врахуванням суспільного резонансу через скоєний ОСОБА_7 , злочин, останній, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 , та інших свідків злочину, яких наразі не допитано.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За таких умов, з точки зору достатності та взаємозв`язку обставин справи слід зазначити, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Із урахуванням вищевказаних ризиків, які виникли внаслідок дій ОСОБА_7 жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України не забезпечить належну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних рішень слідчого або прокурора та не унеможливлять спробам останнього перешкоджати кримінальному провадженню.

Зокрема, перебуваючи під домашнім арештом чи іншим запобіжним заходом, крім тримання під вартою, підозрюваний матиме можливість спілкуватися із своїми колегами по службі та свідками кримінального провадження, зокрема, за допомогою телефонних дзвінків чи в інший спосіб та надавати їм вказівки щодо надання органу досудового розслідування виправдувальних для нього показів, тобто здійснювати на них виплив, зустрічатися з ними за місцем проживання останнього тощо.

Вчинене ОСОБА_7 корупційне кримінальне правопорушення викликає негативне ставлення суспільства, підриває авторитет правоохоронних органів України та створює хибне уявлення в людей про тотальну корумпованість системи правоохоронних органів.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, а також те, що існують ризики, викладені в описовій частині цього клопотання, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не дозволить запобігти цим ризикам,, слідчий просив клопотання задовольнити.
Слідчий в судовому засідання клопотання підтримав та просив задовольнити.
Прокурор клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання та вирішити питання про застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник ОСОБА_5 просив застосувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особистого зобов`язання.
Підозрюваний ОСОБА_7 підтримав позицію захисників.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження та матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При цьому, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 10-ти років з конфіскацією майна, при цьому суд враховує суспільний резонанс подій, скоєння яких інкримінують підозрюваному, в умовах сьогодення та суспільний осуду його дій. Крім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше не судими та являється учасником бойових дій.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що він обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_9 будучи працівником правоохоронного органу та добре обізнаний з формами та методами правоохоронної роботи, що в свою чергу може призвести до незаконної протидії органу досудового розслідування, шляхом впливу на підозрюваного та свідків.

Таким чином, слідчий суддя переконується в доцільності задоволення клопотання та застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Хмельницькому, ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Встановити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб з моменту затримання, тобто до 05.11.2021 року.
Одночасно визначити розмір застави у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 190 320 (сто дев`яносто тисяч триста двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , у разі внесення застави наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до прокурора та слідчого у кримінальному провадженні, слідчого судді, суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя