Справа №463/9313/21
Провадження №1-р/463/21/21
У Х В А Л А

23 вересня 2021 року м. Львів

Cлідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши заяву слідчого першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_3 , щодо роз`яснення рішення суду, -

встановив:

Слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова щодо роз`яснення рішення суду.
Слідчий заяву обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.09.2021 року по справі №463/9313/21, зобов`язано уповноважену посадову особу Державного бюро розслідувань внести до ЄРДР відомості за зверненням ОСОБА_4 від 08.08.2021. Однак просить роз`яснити зміст ухвали слідчого судді від 06.09.2021 року справа №463/9313/21 в частині внесення відомостей до ЄРДР за зверненням ОСОБА_4 від 08.08.2021 про вчинення кримінального правопорушення за кваліфікацією ч.2 ст. 93 КК України 1960 року, оскільки у статті відсутня друга частина .
Слідчий в судове засідання не з`явився.
Дослідивши матеріали справи №463/9313/21, заяву слідчого про роз`яснення судового рішення, приходжу до наступного висновку.
Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.09.2021 року, зобов`язано уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, вчинити дію в порядку вимог ст.214 КПК України за зверненням ОСОБА_4 від 05.08.2021 року щодо внесення в Єдиний реєстр досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, про що повідомити заявника у відповідності до ст.60 КПК України та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Резолютивна частина ухвали суду, не містить вказівки зобов`язання уповноваженої особи внести відомості по певній кваліфікації.
Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, як вбачається зі змісту ч. 5 ст. 214 КПК України, якою визначений перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не вимагає від заявника зазначати правову кваліфікацію вчиненого діяння чи статтю Кримінального кодексу України, яка передбачає відповідальність за нього. Незалежно від думки заявника про те, якою статтею Кримінального кодексу України передбачені ознаки того діяння, про яке він повідомляє, визначення попередньої правової кваліфікації та відповідної їй статті КК України є повноваженням (обов`язком) слідчого, прокурора, які вносять відомості до ЄРДР. Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.
Відповідно до ч.1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.
Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.
Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Суд вважає, що при винесенні судового рішення всі ці вимоги дотримані судом і рішення суду, зокрема його резолютивна частина, є ясною і зрозумілою, такою, що не потребує роз`яснень.
Доказів того, що винесене судом рішення є незрозумілим, що перешкодить його належному виконанню, заявником не надано.
Із поданої заяви відомо, що вона фактично стосується не роз`яснення судового рішення, а процесу роз`яснення правової норми.
Оскільки підстав для роз`яснення судового рішення судом не встановлено, заява слідчого першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.
Керуючись вимогами ст.ст. 372,380 КПК України, -

постановив:
У задоволенні заяви слідчого першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_3 , щодо роз`яснення рішення суду, відмовити.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1