Справа № 203/3680/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2021 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участі прокурора - ОСОБА_3
адвоката - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо важких злочинів та ЗУОГ і ЗО СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Чаплинка, Петриківського
району Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою,
не одруженого, утриманців не маючого, депутата Петриківської селищної ради,
раніше не судимого, постійно мешкаючого:
АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.149 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000304,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №0000304, відомості за яким внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.04.2021 року з правовою кваліфікацією за ч.3 ст.149 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.
З долученого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що кримінальне провадження №0000304 розпочато на підставі заяв потерпілих осіб за фактом вербування людей невстановленими особами, шляхом обману, з використанням уразливого стану, змушуючи останніх здійснювати різні види робіт на промислових базах, які належать приватним підприємствам. При цьому періодично застосовуючи фізичну силу та психологічний вплив до заявників та не виплачуючи грошову винагороду за виконану роботу.
19.09.2021 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.149 КК України.
В наданому клопотанні слідчим поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необгрунтованість підозри, недоведеність наявності зазначених у клопотанні ризиків. З огляду на це, а також з урахуванням даних про особу підозрюваного, стану його здоров`я, зокрема наявність онкологічного захворювання та необхідності проходження періодичного медичного обстеження та лікування у м.Кривому Розі, просили відмовити в задоволенні клопотання, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов?язання.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Згідно ч.ч.1,3 ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.
Перевіряючи наявність обгрунтованої підозри, слідчий суддя враховує, що остання передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а лише на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу, оскільки факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.
Слідчий суддя враховує, що надані до нього матеріали кримінального провадження, а саме: заяви та протоколи допиту потерпілих та свідків; протоколи пред`явлення осіб для впізнання; висновки судово-медичних експертиз; а також протокол за наслідками проведення НСРД, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.149 КК України та про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що підозрюваному на підставі достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років.
Таким чином, можливість притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язані із цим можливі негативні наслідки, зокрема, суворість передбаченого покарання, є факторами, що значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Крім того, вказані обставини, а також обізнаність підозрюваного про обставини кримінального провадження та особу потерпілих і свідків, інших підозрюваних, свідчить про наявність ризиків незаконного впливу на них, з метою зміни свідчень на користь підозрюваного; за допомогою вказівок, порад сприяти переховуванню та уникненню від кримінальної відповідальності інших осіб, причетність яких до вчинених кримінальних правопорушень на теперішній час перевіряється.
Вказане свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України.

Частиною 1 ст.181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Поряд з наявними ризиками, передбаченими п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, які слідчий суддя визнає доведеними прокурором, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного, зокрема: його вік, що останній раніше не судимий, проживає у цивільному шлюбі, має постійне місце проживання, де мешкає на протязі тривалого часу; є депутатом селищної ради, що свідчить про наявність в нього міцних соціальних зав`язків.
Також слідчий суддя враховує наявність у підозрюваного ряд важких захворювань, підтверджених медичними довідками, що потребують медичного догляду та лікування.
Таким чином, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а також фактичні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку останнього, а також можливість необхідного та своєчасного надання медичної допомоги, є особисте зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо важких злочинів та ЗУОГ і ЗО СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на два місяці, тобто до 19 листопада 2021 року включно, поклавши на підозрюваного протягом вказаного строку наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом;
- утриматись від спілкування у будь-який спосіб зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні №0000304;
- не залишати межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати (за наявності) на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1