ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1837/21
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

обвинувачена ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002826, за обвинуваченням

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, яка

зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 , та яка проживає за адресою:

АДРЕСА_2 , раніше судимої, востаннє вироком Дніпровського районного

суду м. Києва від 13 квітня 2020 року за ч. 2 ст. 190 КК України,

за яким вважається такою, що відбула покарання,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

встановив:

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, надійшов до Дарницького районного суду м. Києва 01 жовтня 2021 року.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що вона, будучи раніше судимою, маючи зняту, але не погашену у встановленому законом порядку судимість, повторно, вчинила нові умисні злочини проти власності при таких обставинах.

Так, ОСОБА_4 27 серпня 2021 року приблизно о 21 год. 40 хв., перебувала у кав`ярні «Coffeelat», яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Гришка, 3А, де помітила на стойці, яка розташована поряд з касовою зоною, мобільний телефон. У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний корисливий умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне повторне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою обернення чужого майна на свою користь, шляхом вільного доступу, переконавшись, що за її діями ніхто не спостерігає, викрала зі стойки, яка розташована поряд з касовою зоною, мобільний телефон марки «Iphone 7» 32Gb золотого кольору, вартістю 7 394 грн, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, утримуючи при собі викрадене за вказаних обставин майно з місця вчинення злочину зникла, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинила потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 7 394 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Під час судового розгляду ОСОБА_4 дала суду показання, що дійсно вчинила кримінальне правопорушення за обставинами кримінального правопорушення, додавши, що того дня зайшла до кав`ярні, знаходячись в якій побачила мобільний телефон, що лежав поряд з потерпілим, та який вирішила таємно викрасти. Надалі викрадений мобільний телефон продала за 500 грн, про вчинене шкодує, вказує, що вчинила так, бо потребувала грошей.

Показання ОСОБА_4 є послідовними, логічними, а тому не викликають у суду сумніву щодо правильності розуміння обвинуваченою змісту обставин кримінального правопорушення, добровільності та істинності її позиції.

Відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України суд має право, якщо проти цього не заперечують учасники судового провадження, визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.

При цьому суд з`ясовує, чи правильно розуміють зазначені особи зміст цих обставин, чи немає сумнівів у добровільності їх позиції, а також роз`яснює їм, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Положення ч. 3 ст. 349 КПК України роз`яснено судом у судовому засіданні учасникам кримінального провадження, відповідно й обвинуваченому.

Крім того, такий порядок судового розгляду повністю узгоджується з вимогами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яких суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.

Також відповідно до п. 6 розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи «Стосовно спрощення кримінального правосуддя» рекомендується, що оскільки при процедурі «заява підсудного про визнання вини» від обвинуваченого вимагається явка до суду на ранній стадії провадження, щоб заявити в суді публічно чи приймає він чи спростовує обвинувачення проти себе, то суд в таких випадках має вирішувати, обійтися без всього процесу розслідування або його частини чи негайно перейти до розгляду особи правопорушника, ухвалення вироку та, по можливості, вирішення питання щодо компенсації.

Отже, за згодою учасників судового провадження, які не оспорюють фактичні обставини кримінального провадження, кваліфікацію кримінального правопорушення, судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст його обставин, відсутні сумніви в добровільності їх позиції, суд, у порядку ч. 3 ст. 349 КПК України, визнав недоцільним дослідження доказів щодо обставин, які ніким не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченої та дослідженням письмових документів, а саме матеріалів, що характеризують обвинувачену, витрат на проведення експертиз, матеріалів щодо речового доказу тощо.

Вина обвинуваченої ОСОБА_4 повністю підтверджується її показаннями, в яких вона не оспорювала вчинення кримінального правопорушення за викладених у обвинувальному акті обставин, щирим каяттям у вчиненому тощо.

Щодо кримінально-правової кваліфікації дій обвинуваченої ОСОБА_4 , то суд вважає її правильною та кваліфікує її дії як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), за ознакою, що кваліфікує злочин повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

При обранні виду та міри покарання суд, реалізуючи принципи справедливості та індивідуалізації покарання, враховуючи, що призначене покарання повинно бути не тільки карою, але і переслідувати цілі загальної та спеціальної превенції, вважає, що покарання повинно бути відповідним вчиненому і сприяти виправленню обвинуваченого та запобіганню вчинення нових кримінальних правопорушень.

Суд, відповідно до ст. 65 КК України, при призначенні обвинуваченій ОСОБА_4 виду та міри покарання, приймає до уваги характер і ступінь суспільної небезпечності вчиненого нею кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжкого злочину, конкретні обставини кримінального провадження, її ставлення до вчиненого (вину визнала, розкаялася), особу обвинуваченої, а саме: на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, раніше судима, вчинила нове кримінальне правопорушення маючи не зняту та не погашену судимість у встановленому порядку.

Обставиною, яка пом`якшує покарання, є щире каяття.

Обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, відповідно до ст. 67 КК України, не встановлено.

Отже, за таких встановлених судом обставин, з урахуванням передбачених законодавцем альтернативних видів покарань у санкції ч. 2 ст. 185 КК України, суд обирає найменш суворий вид, але на максимально передбачений строк.

Водночас суд має постановити окрему ухвалу про необхідність влаштування або встановлення опіки над неповнолітніми дітьми обвинуваченої.

Процесуальні витрати у цьому кримінальному провадженні покласти на обвинувачену.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Долю речових доказів вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Керуючись ч. 3 ст. 349, статтями 100, 368371, 373, 374 КПК України, суд

засудив:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, та призначити покарання у виді арешту на строк шість місяців.

Запобіжний захід ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні не обирався.

Строк відбування покарання рахувати з дня затримання ОСОБА_4 у порядку виконання цього вироку.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Стягнути з обвинуваченої на користь держави процесуальні витрати за проведення судової товарознавчої експертизи від 27 вересня 2021 року № 3437/21 у розмірі 320 грн.

Після набрання вироком законної сили диск DVD-R з надписом «2826», на якому міститься відеозапис від 27 серпня 2021 року з внутрішньої камери відеоспостереження кав`ярні за адресою: АДРЕСА_3 , зберігати у матеріалах кримінального провадження.

Вирок може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням особливостей, передбачених ч. 2 ст. 394 КПК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченій та прокурору.

Суддя ОСОБА_1