СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/9611/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2021 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , власника майна, на яке накладено арешт - гр-н ОСОБА_3 , його представника - ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання вказаного представника про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні ЄРДР № 0000049 від 09.06.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло вказане клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту на окреме майно у даному кримінальному провадженні, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 03.11.2021 року (ун. № 759/24605/21), зокрема, на грошові кошти та повернути ОСОБА_3 вилучені відповідно до протоколу обшуку від 11 листопада 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , належні йому грошові кошти, а саме: 590,00 (п`ятсот дев`яносто) Євро, 125 766,00 (сто двадцять п`ять тисяч сімсот шістдесят шість) Доларів Сполучених Штатів Америки; 20 720,12 (двадцять тисяч сімсот двадцять гривень 12 копійок) національної валюти України гривень, вилучені під час обшуку нежитлового приміщення №50 пункту обміну валют ТОВ "ФК "ВАЛТА ГРУП" за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 189/1, який санкціонував слідчий суддя цього ж суду ухвалою від 03.11.2021 року (ун. № 759/24605/21).

Клопотання мотивоване тим, що накладний арешт був необґрунтованим, без перевірки належності коштів, суперечить меті проведеного перед цим обшуку та вимогам законодавства, з наведенням заявником детальних аргументів на користь цієї правової позиції.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , яку підтримав гр-н ОСОБА_3 , в судовому засіданні просили задовольнити подане клопотання про скасування арешту з підстав в ньому наведених, додатково уточнивши, що накладенням арешту на майно конкретної фізичної особи, яка не є підозрюваним чи обвинуваченим, незбалансовано з метою провадження порушено її право власності, оскільки арештовані гроші не можуть бути доказами, при цьому залучив до матеріалів справи ухвалу судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.12.2021 року , якою задоволено його клопотання частково та скасовано арешт на грошові кошти ТОВ "ВАЛТА ГРУП".

У судове засідання прокурор не з"явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

При цьому, суд зазначає, що неприбуття прокурора не є перешкодою для розгляду поданого клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України), слідчий суддя розглянув дане клопотання у відсутність прокурора.

Дослідивши клопотання та додані матеріали, вислухавши сторін та свідка, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Питання підсудності даного клопотання слідчому судді Святошинського райсуду м. Києва є вже вирішеним на підставі згаданих ухвал від 03.11.2021 та від 18.11.2021 року.

За правилами ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Отже обґрунтованість накладення арешту є самостійним критерієм, оцінка якого може стати підставою для його скасування повністю або частково.

У цьому контексті відразу звертає на себе увагу те, що грошові кошти є засобом платежу, а тому позбавлення права володіти та розпоряджатися ними прямо впливає на законний економічний інтерес їх власника, в тому числі на його задекларовану спроможність відповідати використанням такого засобу перед взятими на себе цивільно-правовими зобов`язаннями. Відтак, арешт на гроші має бути безумовно збалансований з реальними інтересами правосуддя.

Як видно з матеріалів клопотання, ухвалою Святошинського районного суду в м. Києві від 03 листопада 2021 року справа №759/24605/21 в рамках кримінального провадження №0000049 від 09.06.2021, яке розслідується слідчим відділом Святошинського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст.200, ч. 2 ст. 361 КК України, було задоволено клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про проведення обшуку нежитлового приміщення №50 пункту обміну валют ТОВ «ФК «ВАЛТА ГРУП» за адресою м. Київ, вул. Борщагівська, 189/1, з метою виявлення та вилучення речей та документів, які мають значення у кримінальному провадженні, а саме: документи щодо отримання, обміну чи перерахунку електронних грошей та криптовалют; факсиміле, записники, зошити, журнали, листи, чорнові записи з вільними зразками почерку; носії інформації, що містять відомості про записи з камер спостереження; фотознімки осіб; банківські картки та документи щодо оформлення банківських рахунків; оптичні (магнітні) ч паперові носії інформації, що містять відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, ПЕОМ, флеш накопичувачі чи іншу техніку, яка може зберігати електронні копії документів, мобільні телефони, інші засоби зв`язку та сім-картки; грошові кошти, що використовувалися для здійснення операцій з отримання, обміну чи перерахунку електронних грошей та криптовалют.

11 листопада 2021 року, особисто прокурор Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 , спільно із співробітниками ГУСБУ у місті Києві та Київській області на підставі ухвали Святошинского районного суду від 03 листопада 2021 року, провів обшук в групі нежитлових приміщень №68 , за адресою: місто Київ, вулиця Борщагівська/Ніжинська №189/1 (ЛІТЕРА А).

Під час проведення обшуку, законним представником ТОВ ФК ВАЛТА ГРУП адвокатом ОСОБА_4 (свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю Серія ЧК №001184 від 02.09.2019 року), було повідомлено прокурора, про те що, обшук відбувається не за тією адресою, котра була вказана в ухвалі Святошинського районного суду від 03 листопада 2021 року, та обшук проводився в групі нежитлових приміщень №68 , за адресою: місто Київ, вулиця Борщагівська/Ніжинська №189/1 (ЛІТЕРА А) (копія документів додається).

Окрім того, прокурора було повідомлено, що відповідно до Договору суборенди нежитлового приміщення №21/04/01-2 від 01 квітня 2021 року, в суборенду ТОВ ФК ВАЛТА ГРУП передано частина приміщення площею 4,7 (чотири цілих сім десятіх) кв.м., виключно під розміщення касового приміщення (схематичне зображення приміщення в Додатку до Договору), вся інша територія нежитлових приміщень №68, за адресою: місто Київ, вулиця Борщагівська/Ніжинська №189/1 ( АДРЕСА_2 , належить іншій особі на праві оренди нежитлового приміщення згідно Договору оренди нежитлового приміщення №01-08/2020 року (копія додається). Окремо слід зазначити, що копії вказаних договорів були виявлені в ході обшуку, а отже прокурору та оперативним співробітникам СБУ було достовірно відомо, що вони не мають права перебувати у вказаному нежитловому приміщенні та проводити в ньому обшук, а також їм було відомо, що ТОВ «ФК «ВАЛТА ГРУП» користується лише частиною приміщення.

Однак, прокурор Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 , не звернув уваги та в супереч чинному законодавства здійснив обшук у всьому приміщенні групи нежитлових приміщень №68, за адресою: АДРЕСА_1 , та в результаті незаконного обшуку було вилучено мою власність, а саме грошові кошти в сумі 590,00 (п`ятсот дев`яносто) Євро, 125 766,00 (сто двадцять п`ять тисяч сімсот шістдесят шість) Доларів Сполучених Штатів Америки, 20 720,12 (двадцять тисяч сімсот двадцять гривень 12 копійок) національної валюти України гривень.

Водночас, незаконним проникненням, до частини приміщення, яким ТОВ «ФК «ВАЛТА ГРУП» не користується та дозвіл на проникнення в них обшуку судом не надавався. Водночас відповідно до ухвали суду дозвіл на проведення обшуку в пункті обміну, тобто в 4.7 кв. м., котрі знаходяться в них в суборенді.

Відповідно до статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Нежитлових приміщень №68, за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору оренди № 01-08/2020 від 01 серпня 2020 року, перебуває в ОСОБА_3 в користування, а отже останній має право зберігати в ньому належне йому майно.

Так, вилучені правоохоронним органами в ході обшуку кошти належать ОСОБА_3 та його батькові ОСОБА_6 на праві власності, та вказане твердження підтверджується відповідними документами, а саме: довідка з ПРИВАТБАНК щодо банківського рахунку НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ), щодо зняття грошових коштів на суму 647 200 (шістсот сорок сім тисяч двісті) гривень, на 2 аркушах; договір купівлі продажу квартири від 3 червня 2020 року, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на загальну суму 681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча) гривень, на 2 аркушах; договір купівлі продажу транспортного засобу №6436/21/1/016154 від 02.10.2021 року з експертним висновком на загальну суму 1 900 000 (один мільйон дев`ятсот тисяч) гривень, на 5 аркушах; договір купівлі продажу транспортного засобу №8043/2021/2574059 від 12.05.2021 року на загальну суму 692500 (шістсот дев`яносто дві тисячі п`ятсот) гривень, на 2 аркушах.

Також слід зазначити, що під час обшуку прокурором не було виявлено ніяких документів, чорнових записів, електронних платіжних документів, перерахунків тощо, що могло б підтвердити інформацію викладену в повідомленні оперативного підрозділу ГУ СБУ України у місті Києві та Київській області №51/3/2-2316 від 26.10.2021.

Однак після проведення обшуку, прокурором Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 було направлено клопотання про накладення арешту на майно (надійшло до суду 17 листопада 2021 року), за результатами розгляду якого 18 листопада 2021 року у справі №759/26172/21 слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_8 задовольнила клопотання прокурора та наклала арешт на вилучене під час обшуку майно.

У вищевказаній ухвалі слідчого суді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_8 вказано, що клопотання обґрунтовується лише відповідною інформацією з оперативного підрозділу ГУ СБ України у м. Києві та Київській області №51/3/2-2316 від 26.10.2021. Крім того , до матеріалів клопотання вказана довідка не була долучена. Окремо слід зазначити, що відповідно до ч. 2 статті 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів, а отже вказана довідка, якби вона і була в матеріалах клопотання не має нікого доказового значення в кримінальному провадженні та не може бути використана як джерело доказів, тим паче при накладенні арешту на майно.

За правилами ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно, зокрема, у вигляді грошей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено. Ці положення кореспондують з критеріями визнання речових доказів (ч. 1 ст. 98 КПК України). За відсутності таких даних утримання вилученого майна не ґрунтується на законі.

Однак, наведені в ухвалах слідчих суддів дані, через їх узагальнений характер не вказують на те, що на момент їх постановлення існували підстави вважати, що виявлені під час обшуку грошові кошти відповідають чи хоча б обґрунтовано могли відповідати конкретним критеріям, визначеним ч. 1 ст. 167 та ч. 1 ст. 98 КПК України, тому перевірити актуальність таких критеріїв на даний час не уявляється можливим.

Враховуючи ці об`єктивні дані, на даний час спростована обґрунтованість припущення про те, що вилучені кошти могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення або об`єктом кримінально протиправних дій, зберегли на собі його сліди, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення тощо. У зв`язку з цим втрачена необхідність арешту цього майна з метою забезпечення збереження речових доказів, як це дозволяє ч. ч. 5 та 10 ст. 170 КПК України і на які послався свого часу слідчий суддя в ухвалі від 18.11.2021 року про накладення арешту.

Також не існували підстави для накладення арешту на зазначене майно і з метою забезпечення можливої конфіскації (ч. 5 ст. 170 КПК України), оскільки ОСОБА_3 та його батько ОСОБА_6 не були підозрюваними (обвинуваченими) у даному кримінальному провадженні, а виявлені кошти мають легітимне походження, чого, принаймні, не спростовано.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»), що вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, який включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в структурі ст. 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Таким чином, на даний час арешт у межах даного кримінального провадження, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 18.11.2021 року на вказані грошові кошти у національній та іноземних валютах, які належать гр-ну ОСОБА_3 та ОСОБА_6 та які були вилучені під час обшуку та вилучені відповідно до протоколу обшуку від 11 листопада 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 - не відповідає легітимній меті такого заходу забезпечення (ч. 2 ст. 170 КПК України), а тому такий арешт підлягає скасуванню повністю через його необґрунтоване накладення.

Наявність ухвали слідчого судді про залишення без розгляду аналогічного клопотання сторони провадження (ун. № 759/9262/21) не є перешкодою для його повторного розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 169-170, 174, 309, 372, 392 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника власника майна, на яке накладено арешт - ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні ЄРДР №0000049 від 09.06.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України- задовольнити частково.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 18.11.2021 року арешт майна у кримінальному провадженні № №0000049 від 09.06.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України в частині коштів, які належать ОСОБА_3 та повернути ОСОБА_3 вилучені відповідно до протоколу обшуку від 11 листопада 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , належні йому грошові кошти, а саме:

1). 590,00 (п`ятсот дев`яносто) Євро,

2) 125 766,00 (сто двадцять п`ять тисяч сімсот шістдесят шість) Доларів Сполучених Штатів Америки;

3) 20 720,12 (двадцять тисяч сімсот двадцять гривень 12 копійок) національної валюти України гривень.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, на неї можуть бути подані заперечення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1