Справа № 305/1694/21
Номер провадження 1-кс/305/335/21
УХВАЛА

30.09.2021 року. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 . Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 раніше вчинивши злочини, передбачені ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, за що притягнутий як обвинувачений до кримінальної відповідальності і обвинувальні акти у кримінальних провадженнях за скоєння цих злочинів перебувають на розгляді в Рахівському районному суді, на шлях виправлення та перевиховання не став, а знову повторно вчинив новий, умисний, корисливий, тяжкий злочин при наступних обставинах.

Так, 28 вересня 2021 року, близько 10 години 30 хвилини ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на проїжджій частині вулиці Хресто-Воздвиженська в м. Рахів Закарпатської області, на відстані близько 30 метрів від будинку АДРЕСА_2 , підійшов до ОСОБА_7 , з яким напередодні розмовляв, умисно, з корисливих мотивів наніс один удар коліном в пах ОСОБА_7 та поваливши на землю всупереч волі потерпілого, відкрито викрав грошові кошти в сумі 6 400 гривень, які знаходилися в кишені сорочки, після чого з місця пригоди втік.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму близько 6 400 гривень.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежі) поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 .

28.09.2021 о 12 годині 40 хвилин ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколами оглядів місць події та іншими зібраними матеріалами кримінального провадження.

Наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення.

Підтвердженням даного ризику є те, що ОСОБА_5 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, обвинувальні акти по яких перебувають на розгляді в Рахівському районному суді. Крім того, 27.06.2019 року в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення за ч.2 ст.186 КК України по кримінальному провадженні №0000514 від 15.06.2019, яке 30.07.2019 року було зупинено слідчим у зв`язку з тим що ОСОБА_5 переховувався від досудового слідства; ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_7 , який є похилого віку, з метою можливої зміни показів на його користь або відмови від дачі показів; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про зазначений ризик свідчить той факт, що ОСОБА_5 , неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, обвинувальні акти по яких перебувають на розгляді в Рахівському районному суді.Крім того, 27.06.2019 року в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 186 КК України по кримінальному провадженні №0000514 від 15.06.2019. Також, ОСОБА_5 28.09.2021 року вчинив новий корисливий злочин в якому обґрунтовано підозрюється.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що постійного місця роботи не має. За таких умов, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження та належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий вважає, що буде доцільним застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення застави.
Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання, просять таке задовольнити, оскільки обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме: ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинене ним кримінальне правопорушення йому може бути призначене покарання у виді позбавлення волі, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування, негативно впливати на свідків, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні, також перебуваючи на волі може продовжувати свою злочинну діяльність. Отже, на їх думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Просять обрати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає, що достатніх даних, які б підтверджували ризики у неправильній поведінці ОСОБА_5 , немає, у зв`язку з чим просить застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив щодо клопотання органу досудового розслідування, вважає, що відносно нього можливо обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно зі статтею 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з витягом з кримінального провадження № 0000288, відомості про яке були внесені 28.09.2021 Рахівським РВП, встановлено, що 28 вересня 2021 року, близько 10 години 30 хвилини ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на проїжджій частині вулиці Хресто-Воздвиженська в м. Рахів Закарпатської області, на відстані близько 30 метрів від будинку АДРЕСА_2 , підійшов до ОСОБА_7 , з яким напередодні розмовляв, умисно, з корисливих мотивів наніс один удар коліном в пах ОСОБА_7 та поваливши на землю всупереч волі потерпілого, відкрито викрав грошові кошти в сумі 6 400 гривень, які знаходилися в кармані сорочки, після чого з місця пригоди втік

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму близько 6 400 гривень.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежі) поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 .

28.09.2021 о 12 годині 40 хвилин ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні даного злочину повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколами оглядів місць події та іншими зібраними матеріалами кримінального провадження.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зазначених органом досудового розслідування, слідчий суддя вважає обґрунтованими, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити або сховати речі, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який належить до тяжких, йому може бути призначено покарання позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, та хоч маючи при цьому постійне місце проживання, але враховуючи його незначні соціальні зв`язки, зокрема те, що він не має постійного місця роботи та утриманців, може виїхати зі свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Також, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 з метою уникнення від кримінальної відповідальності матиме можливість незаконно впливати на потерпілого,скоїти нові злочини.

З огляду на викладене, а також взявши до уваги тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, та те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а отже перебуваючи на волі він матиме змогу перешкоджати досудовому розслідуванню, ухилятися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, прихожу до переконання, що для запобігання вказаних ризиків застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, в даному випадку, не може забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, отже до нього слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється (ч.5 ст. 182 КПК України).

Відповідно до частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу, встановлену ст. 182 КПК України у розмірі 57475 грн., що становить 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 01 лютого поточного року, оскільки обставини даного кримінального правопорушення, обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, а також критерії, зокрема те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та водночас не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним засобів для гідного людини проживання. Злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 належить до категорії тяжких злочинів, тому межі розміру застави частиною 5 статті 182 КПК України встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 липня 2021 року встановлено на рівні 2379 гривень. Отже, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде достатньою для забезпечення підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків та не становитиме для нього надмірного тягаря.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб, з 12:40 год 28 вересня 2021 року (момент фактичного затримання) до 27 листопада 2021 року.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , заставу в розмірі двадцяти п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 59475 грн (п`ятдесят дев`ять тисяч чотириста сімдесят п`ять) гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, зокрема на рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали до 27 листопада 2021 року.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 , на строк до 27 листопада 2021 року.

В разі невиконання зазначених вище обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 слід визначити до 27 листопада 2021 року.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1