УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановила:

Власник майна звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Херсонського міського суду від 24.09.2021 року по справі №766/17044/21 на автогрейдер з державним номером № НОМЕР_1 та авгогрейдер з державним номером НОМЕР_2 .

Обґрунтування клопотання:

Ухвалою Херсонського міського суду від 24.09.2021 року у справі №766/17044/21 частково задоволено клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУ НП в Херсонській області ОСОБА_4 та накладено арешт, зокрема на автогрейдер з державним номером № НОМЕР_1 та авгогрейдер з державним номером НОМЕР_2 , що належать ОСОБА_3 на праві приватної власності.

Вважає, що накладений арешт на майно підлягає скасуванню з огляду на наступне.

Слідчим відділом СУ ГУ НП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000197 від 21.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 статті 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, за допомогою будівельної техніки, умисно пошкодили скидний канал « Захід-Схід », розташований за межами с.Строганівка, Чаплинського району Херсонській області, чим заподіяли майнову шкоду у особливо великому розмірі.

При цьому, зі змісту ухвали Херсонського міського суду від 24.09.2021 року у справі №766/17044/21 слідує, що звернувшись до суду із клопотанням про арешт майна, старшим слідчим відділу СУ ГУ НП в Херсонській області ОСОБА_4 не зазначено про складання та вручення визначеним особам повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, зокрема ОСОБА_3 .

Тобто, в розумінні положень визначених ст.64-2 КПК України, процесуальний статус у даному кримінальному провадженні - третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, відповідно до ч.1 ст.64-2 КПК України, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Отже, за змістом вищезгаданої норми кримінального процесуального закону, з клопотанням до суду про арешт майна третьої особи має звернутися виключно прокурор.

Проте, арешт на майно як майно третьої особи фактично накладено за клопотанням саме старшого слідчого відділу СУ ГУ НП в Херсонській області ОСОБА_4 , а не прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідування в кримінальному провадженні №0000197 від 21.09.2021 року.

Таким чином, арешт на майно - на автогрейдер з державним номером № НОМЕР_1 та автогрейдер з державним номером НОМЕР_2 накладено за клопотанням не уповноваженої на те особи.

Наведене вище свідчить про необґрунтованість арешту майна та про те, що такий захід забезпечення кримінального провадження не сприяє виконанню завдань кримінального провадження відповідно до статті 2 КПК України.

Сторони:

Представник власника майна електронною поштою направив заяву, в які просив розглянути клопотання у його відсутність.

Слідчий надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність.

Мотивація суду:

Дослідивши додані до клопотання документи, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 ст.174КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час досудового розслідування в межах кримінального провадження ЄРДР № 0000197 ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 24.09.2021 року за клопотанням слідчого було накладено арешт серед іншого на самоскид про скасування арешту якого заявлене клопотання.

Арешт накладався як на майно належне ОСОБА_3 .

Підставою накладення арешту на майно, було забезпечення збереження речового доказу. Як встановлено з ухвали про накладення арешту на майно: «майно має значення для кримінального провадження, так як зберегло на собі сліди злочину, містить відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є засобом вчинення кримінального правопорушення, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст.98 КПК України та визнано речовим доказом відповідною постановою слідчого від 22.09.2021 року».

Щодо накладеного арешту:

КПК України ст.174 передбачає, що розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює:

1)обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту

2)наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник.

Клопотання представника скаржника не обґрунтовано. Воно містить відомості те, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000197, цитування КПК України, Конституції України, рішення ЄСПЛ.

Іншу значну частину клопотання складають відомості про те, що з клопотанням звернувся слідчий, а не прокурор. Зазначає, що він є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна (без обґрунтування чому ОСОБА_3 вважає себе такою особою).

Однак, у клопотанні відсутнє основне. Як те, що заявник вважає себе третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна, пов`язано з необґрунтованістю арешту.

Будь-яких інших підстав необґрунтованості арешту на майно з метою забезпечення збереження речового доказу представником власника майна не зазначено.

За вказаних обставин твердження представника власника майна про відсутність необхідності накладення арешту не є обґрунтованим.

Арешт майна сам по собі є заходом забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя при накладення арешту на майно, окрім статей передбачених главою 17 керується статтями передбаченими главою 10 КПК України. Однак, до повноважень слідчого судді не входить перевірка на наявність та допустимість доказів у вказаному кримінальному провадженні, а тільки забезпечення дотримання прав сторін при досудовому розслідуванні.

Так, досліджуючи і матеріали клопотання і заслухавши пояснення учасників процесу слідчий суддя не вбачає підстав для скасування даного арешту.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_5 від 24.09.2021 року у справі № 766/17044/21 (н/п 1-кс/766/8875/21) на автогрейдер з державним номером НОМЕР_3 та авгогрейдер з державним номером НОМЕР_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1