Справа № 946/1808/22
Провадження № 1-кс/946/812/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2022 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кілія, Одеської області, громадянина України, освіта середня, працюючого охоронцем в Кілійському РЄМ охоронного холдингу «ДТЕК», одруженого, має на утриманні неповнолітню доньку, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого,

підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з клопотання слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , всупереч передбаченому законом порядку, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків в результаті таких дій, без передбаченого законом дозволу, порушуючи вимоги Положення «Про дозвільну систему», затверджене постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992, Постанову Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» № 2471-ХІІ від 17.06.1992, Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи, аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затверджену наказом Міністерства внутрішніх справ України № 662 від 21.08.1998, ОСОБА_5 у невстановленому слідством спосіб, місці, дати та часу, незаконно придбав та без передбаченого законом дозволу, без мети збуту, незаконно зберігав бойові припаси за місцем свого мешкання.

Так, 02.03.2022 р. у період часу з 15:14 год. до 16:52 год., в ході проведення обшуку житла та іншого володіння за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 , виявлено та вилучено: 3 патрона калібру 5,45 мм, 1 патрон калібру 5,45 мм, 10 патронів калібру 5,45 мм, 1 патрон калібру 7,61х54 мм, 1 патрон калібру 7,61х51 мм, 1 патрон калібру 7,62х51 мм VIN 308, 1 патрон калібру 7,62х25 мм, які відносяться до категорії бойових припасів, та які останній умисно придбав, зберігав без мети збуту за місцем свого мешкання без передбаченого законом дозволу.

Крім того 02.03.2022 р. у період часу з 17:12 год. до 18:19 год., під час проведення обшук житла та іншого володіння що знаходиться у користуванні та за місцем реєстрації ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: 2 патрона калібру 7,62 мм, 1 патрон калібру 7,62 мм, 3 патрона калібру 7,62 мм, які відносяться до категорії бойових припасів, та які останній умисно придбав, зберігав без мети збуту за місцем свого мешкання без передбаченого законом дозволу.

02.03.2022 р. ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

03.03.2022 р. ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважають, що є всі підстави для задоволення клопотання.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В судовому засіданні захисник просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
В свою чергу, відповідно до ч.ч. 4, 5 ст.183 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 263 КК України, а саме:речовими доказами у кримінальному провадженні, протоколами обшуків, протоколом огляду предметів, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та іншими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В свою чергу, приймаються до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Вказані обставини свідчать про неможливості запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є необхідність запобігання спробам вчинити інші кримінальні правопорушення та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, встановлено, що більш м`який запобіжні захід може не забезпечити належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 оскільки підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Строк тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з 02 березня 2022 року.
Разом з тим, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 24.02.2022 року на всій території україни запроваджено воєнний стан.

Слідчим суддею приймається до уваги, що 03.03.2022 р. ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за ознаками придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

В свою чергу, підозрюваний ОСОБА_5 не надає показів щодо походження вилучених боєприпасів.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що застава у межах вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину не здатна забезпечити виконання покладених на неї обов`язків, і тому необхідно призначити заставу, що перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, необхідно визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 744300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень (300 х 2481 грн. = 744300 грн.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) не відлучатися за межі Ізмаїльського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 200,205 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури про застосування запобіжного у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з 02 березня 2022 року.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 01 травня 2022 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 744300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень (300 х 2481 грн. = 744300 грн.).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком до 01 травня 2022 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) не відлучатися за межі Ізмаїльського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 04.03.2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1