Провадження № 1-кс/461/6622/21
До суду надійшло відповідне клопотання слідчого, яке вмотивоване тим, що службовими особами Грядівської та Грибовицької сільських рад Жовківського району Львівської області дій із зайняття земельних ділянок, що знаходяться на праві постійного користування в Інституті біології тварин НААН та є державною власністю, чим спричинено тяжкі наслідки, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.
Слідчий зазначив, що в ході аналізу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та інформації публічної кадастрової карти, встановлено, що на території земельної ділянки, яка перебуває у постійному користуванні Інституту біології тварин НААН на підставі Державного акту на право постійного користування землею від 21.08.1996р. серія ІІ-ЛВ № 004380 на території Грядівської сільської ради сформовано земельні ділянки в понад 450 ділянок.
Так, земельні ділянки (перелік ділянок зазначений у прохальній частині клопотання) сформовані за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної власності та які перебувають у постійному користуванні Інституту біології тварин НААН на підставі Державного акту на право постійного користування землею від 21.08.1996р. серія ІІ-ЛВ № 004380 та протиправно сформовані та відведенні на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, які були розроблені та затвердженні на підставі незаконних рішень Грядівської сільської ради.
З огляду на це, земельні ділянки, є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, з огляду на те, що містять відомості щодо меж та місця розташування вказаних земельних ділянок в межах земель лісогосподарського призначення (що є необхідним для проведення відповідних експертиз у кримінальному провадженні), а також є речами (предметами), що були об`єктами кримінально протиправних дій. Постановою слідчого у даному кримінальному провадженні від 15 лютого 2021 року земельні ділянки з кадастровими номерами визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а відтак слідчий просить накласти на них арешт.
Слідчий в судове засідання не з`явився, в клопотанні просив здійснювати розгляд без його участі. Крім того, просив проводити розгляд клопотання про арешт майна у відсутності власників земельних ділянок, а також їх захисників чи представників.
Згідно ч.1 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Постановою слідчого у даному кримінальному провадженні від 15 лютого 2021 року земельні ділянки з кадастровими номерами - визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад речей і документів, на які слідчий просить накласти арешт, потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту.
Отже, враховуючи вищенаведене, визнання предметів та документів речовими доказами та правову підставу для накладення арешту на майно, достатність доказів того, що незастосування заборони розпоряджатися майном, може призвести до втрати такого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та співрозмірність обмеження права власності, завдання кримінального провадження, інші обставини, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.170-173 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
- земельні ділянки, які вже передані у приватну власність з наступними кадастровими номерами:
Заборонити, користування, розпоряджання та проведення обліково-реєстраційних операцій в тому числі заборонити власникам земельних ділянок здійснювати будь які дії щодо поділу та/або об`єднання земельних ділянок.
Виконання ухвали суду покласти на слідчого СУ ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого слідчого СУ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , слідчого СУ ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1