ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4111/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" листопада 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 раніше не судимого

кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001006 від 30.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

В С Т А Н О В И В :
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 (далі по тексту ОСОБА_6 , підозрюваний).
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001006 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.03.2021 приблизно о 18 годині 30 хвилин ОСОБА_8 перебував у парку «Партизанської слави», неподалік будинку за адресою: м. Київ, вул. Тростянецька, 111, де проводив своє дозвілля.
В цей час до ОСОБА_8 підійшли ОСОБА_6 та ОСОБА_9 які почали провокувати конфліктну ситуацію на фоні тривалих неприязних відносин. В ході виниклого словесного конфлікту ОСОБА_9 наніс декілька ударів кулаками рук в обличчя ОСОБА_8 та між останніми виникла обопільна бійка.
В ході вказаного конфлікту, ОСОБА_6 керуючись раптово виниклим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій табажаючи їхнастання, з використанням предмета, що має колючо-ріжучі властивості, який тримав у руці, підійшов до останнього ззаду та цілеспрямовано наніс ним два удари в область лівої сторони тулуба потерпілого, тим самим спричинив ОСОБА_8 тяжке тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото- різаного поранення грудної клітки зліва, лівобічний гемопневмоторакс.
Після цього, ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник у невідомому напрямку.
Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.
Захисники заперечували проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які слідчий посилається у клопотанні. Крім того, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.
Підозрюваний підтримав захисників.
Заслухавши прокурора, захисників, підозрюваного, свідків та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини.
В провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за перебуває кримінальне провадження №0001006 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
31.03.2021 ОСОБА_6 направлено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.
05.11.2011 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
05.11.2021 р. о 23-10 год. ОСОБА_6 затримано на підставі ухвали слідчого судді від 19.10.2021 р., відповідно до якої надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 , з метою його приводу до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. (ч.2 ст. 194 КПК України)
Причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від30.03.2021; протоколом ОМП від 29.03.2021; протоколом ОМП від 30.03.2021; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 30.03.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом перегляду відеозапису від 31.03.2021; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).
Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.
Враховуючи наведене, наявні підстави вважати, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.
У разі визнання ОСОБА_6 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121, КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.
Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_15 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно працює, перебуває у цивільному шлюбі, раніше не судимий.
Вищевказані дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, ступінь яких є досить високим.
Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).
Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).
З урахуванням сукупності встановлених обставин, а саме: вагомості наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення; конкретних обставин, характеру і суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину; суворості можливого покарання; його негативної репутації, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти вищенаведеним ризикам, для забезпечення виконання процесуальних рішень, суд дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.
Суд звертає увагу, що неузгодженості та протиріччя у доказах підлягають усуненню в ході досудового розслідування.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Керуючись ст.ст. 177, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити на 60 днів, до 23 год. 10 хв. 02.01.2022 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчийсуддя ОСОБА_1