УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві підполковника поліції ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000082 від 12.02.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст.15, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві підполковник поліції ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні КП « ІНФОРМАЦІЯ_1 ), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , із можливістю вилучення оригіналів документів, які знаходяться у особовій справі ОСОБА_5 та містять зразки підпису і почерку останнього.

Клопотання мотивовано тим, щов ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені слідством особи за попередньою змовою із ОСОБА_6 (приватний нотаріус КМНО), ОСОБА_7 (адвокат), ОСОБА_8 (адвокат), ОСОБА_9 , службовими особами ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 », громадянами ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , а також іншими невстановленими на даний час особами шляхом обману заволоділи чужим майном у великих розмірах, а саме квартирами громадян, які померли, не залишивши спадкоємців. Зокрема, протягом 2015-2018 років група зазначених вище осіб заволоділи у шахрайський спосіб об`єктами нерухомого майна розташованими за наступними адресами: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 ; АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 ; АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 ; АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 ; АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 ; АДРЕСА_19 ; АДРЕСА_20 ; АДРЕСА_21 .

Так, під час досудового розслідування встановлено, що власник квартири АДРЕСА_22 ОСОБА_19 , 1963 р.н., помер 21.12.2015. 25.11.2016 приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 видано свідоцтво про право на спадщину за законом № 2711, відповідно до якого право власності на квартиру АДРЕСА_22 зареєстровано за ОСОБА_5 , 1940 р.н. 29.12.2016 ОСОБА_5 продав вказану квартиру ОСОБА_20 , відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 за номером у реєстрі 3097. 26.07.2017 ОСОБА_20 відчужила квартиру АДРЕСА_22 ОСОБА_21 , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_22 за номером у реєстрі 7554.

В ході слідства з`ясовано, що оформлення нотаріусом ОСОБА_6 свідоцтва про право на спадщину, а також подальше посвідчення договору купівлі-продажу квартири здійснювалось на підставі завідомо підроблених документів.

Так, підставою для видачі приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 ОСОБА_5 свідоцтва про право на спадщину за законом № 2711 від 25.11.2016 стали документи, які підтверджують наявність між ним та померлим ОСОБА_19 . родинного зв`язку, а саме: свідоцтво про народження ОСОБА_19 від 28.04.1963 № 1735, видане ІНФОРМАЦІЯ_3 , у якому його матір`ю зазначено ОСОБА_23 , місцем народження м. Київ, відомості про батька відсутні; свідоцтво НОМЕР_1 ОСОБА_5 від 27.02.1940 № ЯХ 787610, видане ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно із яким батьками останнього є ОСОБА_24 та ОСОБА_25 ; свідоцтво про НОМЕР_2 ОСОБА_23 , 1937 р.н., відповідно до якого батьками останньої вказано ОСОБА_26 та ОСОБА_25 . Відповідно до вказаних вище документів, ОСОБА_5 є рідним братом ОСОБА_23 , котра являється матір`ю ОСОБА_19 . Отже, ОСОБА_27 , згідно із вказаними документами, є рідним дядьком померлого ОСОБА_19 . Однак, в ході слідства отримано відомості із Державного реєстру АЦСГ, відповідно до якого встановлено, що ОСОБА_19 народився 01.04.1963 у м. Артемівськ Донецької області, де й було видано свідоцтво про народження від 18.04.1963, батьками є ОСОБА_23 та ОСОБА_28 .

Також у спадковій справі міститься довідка про причини смерті ОСОБА_19 видана відділенням СМЕ ТМ № 2 від 22.12.2015, у якій зазначено причиною смерті цироз печінки, а також довідка про причини смерті ОСОБА_23 видана відділенням СМЕ трупів від 29.07.2015, у якій зазначено причиною смерті Хронічна ішемічна хвороба серця. Разом із тим, відповідно до даних Державного реєстру АЦСГ з`ясовано, що констатування смерті ОСОБА_19 мало місце 22.12.2015 у ІНФОРМАЦІЯ_5 психоневрологічному інтернаті, а причиною смерті є гостра серцево-судинна недостатність. Констатування смерті ОСОБА_23 мало місце 28.07.2015 у ІНФОРМАЦІЯ_6 , причина смерті рак шийки матки.

Також, відповідно до інформації наявної у Базах даних ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_5 вважається померлим із 24.06.2005. Допитана як свідок ОСОБА_29 , яка була близькою знайомою ОСОБА_5 , підтвердила факт смерті останнього та повідомила, що особисто впізнала його тіло під час проведення впізнання у ГУНП у м. Києві. Однак, в ході досудового розслідування встановлено, що 28.11.2013 від імені ОСОБА_5 видано довіреність на ім`я ОСОБА_30 , яка посвідчена приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_31 , а також 13.11.2014 довіреність на ім`я ОСОБА_32 , яка посвідчена приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_33 . Крім того, у 2013 році невідома особа від імені ОСОБА_5 звернулась до ІНФОРМАЦІЯ_8 із заявою про перерахунок пенсії. Допитана як свідок ОСОБА_34 заперечила факт видачі ОСОБА_5 довіреності на її ім`я, а також вчинення будь-яких дій від імені останнього. Разом із тим, ОСОБА_34 повідомила про можливість використання її паспорту невідомою особою без її відома, оскільки у 2004 році паспорт був втрачений з вини паспортиста ЖЕК.

В ході досудового розслідування з метою встановлення факту підроблення підпису ОСОБА_5 у заяві про прийняття спадщини та договорі купівлі-продажу квартири АДРЕСА_23 , а також у зверненні до ІНФОРМАЦІЯ_8 , слідчим призначено проведення почеркознавчої експертизи, для виконання якої необхідно надати зразки підпису та почерку ОСОБА_5 . Зважаючи на відсутність можливості отримати зразки підпису у ОСОБА_5 , оскільки останній вважається померлим, виникла необхідність у вилученні вільних зразків підпису останнього за місцем його колишньої роботи у КП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » виконавчого органу Київради (КМДА).

Проведення у кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи та отримання висновку експерта має важливе значення для розслідування кримінального провадження.
Слідчий у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Подав слідчому судді заяву, в якій клопотання підтримав, просив провести розгляд за його відсутності та задовольнити.
Представник особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, до яких планується отримати доступ в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.
Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Положеннями ст. 132 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.
Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 160 КПК України у клопотанні зазначаються можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.
Згідно практики Європейського суду з прав людини під поняттям необхідності слід розуміти, що втручання відповідає нагальній суспільній необхідності та що воно пропорційне з правомірною метою, яку планується досягти (п. 67 справи «ОЛССОН (OLSSON) проти Швеції», п. 44 справи «Камензинд проти Швейцарії» та інші).
Також, з метою дотримання принципу верховенства права, органи влади повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання та збереження доказів, які стосуються події злочину. Це не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Зазначені усталені принципи були висловлені, у тому числі, у справах: «Холодков і Холодкова проти України» (заява 29697/08, рішення від 07 травня 2015 року), «Сердюк проти України» (заява 61876/08, рішення від 12 березня 2015 року), «Мащенко проти України» (заява №42279/08, рішення від 11 червня 2015 року).
Як встановлено слідчим суддею та вбачається з матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання слідчого, у провадженні ІНФОРМАЦІЯ_9 перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000082 від 12.02.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст.15, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.
26.07.2021 року у кримінальному провадженні призначено судову почеркознавчу експертизу.
Враховуючи обставини, встановлені під час досудового розслідування даного кримінального провадження, які наведені у клопотанні слідчого, слідчий суддя вважає, що вказані слідчим у клопотанні документи мають значення для кримінального провадження, які самостійно, а також у сукупності із іншими доказами будуть мати суттєве значення для з`ясування обставин злочину, зокрема оригінали вказаних документів необхідні для проведення призначеної у кримінальному провадженні судово-почеркознавчої експертизи, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі.
Керуючись вимогами ст. ст. 132, 159 - 164 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Надати старшому слідчому слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві підполковнику поліції ОСОБА_3 дозвіл на тимчасовий доступ до документів, що перебувають у володінні КП « ІНФОРМАЦІЯ_1 ), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , із можливістю вилучити оригінали наступних документів: особова картка ОСОБА_5 , повідомлення про скорочення, заяви, автобіографії та документи, які містять не менше 3 аркушів прописного тексту, виконаного ОСОБА_5 , а також документи, які містять зразки підпису ОСОБА_5 у кількості не менше 20 шт.

Строк дії ухвали не може перевищувати двох місяців із дня її постановлення.
Роз`яснити особі, у володінні якої перебувають речі та документи, що відповідно до ч. 1 ст. 166 КПК України, у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.
Ухвала слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення в частині надання дозволу на вилучення речей і документів, які посвідчують користування правом на здійснення підприємницької діяльності, або інших, за відсутності яких фізична особа - підприємець чи юридична особа позбавляються можливості здійснювати свою діяльність.
В іншій частині ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1