16.02.2022 Єдиний унікальний № 371/165/20
У х в а л а
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про відкладення судового розгляду

16 лютого 2022 року м. Миронівка

ЄУН 371/165/20
Провадження № 1-кп/371/3/22

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000042, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 7 лютого 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 ,

за ст.ст. 358 ч. 4, 366 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000042 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ст.ст. 358 ч. 4, 366 ч. 1 КК України.

До підготовчого судового засідання ОСОБА_6 подав до суду заяву про залучення його до кримінального провадження як потерпілого. У заяві вказав, що кримінальним правопорушенням йому завдано, в тому числі, моральної шкоди, він має намір до початку судового розгляду подати позовну заяву про відшкодування завданої йому шкоди.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 01 квітня 2021 року кримінальне провадження було призначено до судового розгляду. Про призначення кримінального провадження до судового розгляду заявник ОСОБА_6 не повідомлявся, подана ним заява не була розглянута, право на полдання цивільного позову не було реалізовано.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 20 грудня 2021 року ОСОБА_6 поновлено процесуальний строк на подання цивільного позову у кримінальному провадженні, встановлено такий строк до 12 січня 2022 року.

11 січня 2022 року ОСОБА_6 подав позовну заяву про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_4 завданої кримінальним правопорушенням моральної шкоди в сумі 50000 гривень.

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав вимоги про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні та просив прийняти поданий цивільний позов до розгляду у кримінальному провадженні.

Прокурор, захисник обвинуваченого та обвинувачений не заперечили проти прийняття позову до розгляду у кримінальному провадженні, вважають, що з підстав пред`явлення цивільного позову, ОСОБА_6 набуває статусу цивільного позивача у кримінальному провадженні. Клопотання про залучення ОСОБА_6 до кримінального провадження як потерпілого вважають таким, що не ґрунтується на вимогах закону, з огляду на кримінально-правову характеристику кримінальних правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_4 ,

Заслухавши позиції учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута за судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 1 статті 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду подати цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно правил частини 5 статті 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Форма та зміст поданої ОСОБА_6 позовної заяви відповідають вимогам, встановленим до позовів, які предявляються в порядку цивільного судочинства.

З огляду на вказані правила, цивільний позов приймається судом до розгляду у кримінальному провадженні.

Клопотання ОСОБА_6 про залучення його до кримінального провадження як потерпілого підлягає до задоволення з таких мотивів.

Відповідно до статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частин 1, 2 статті 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обовязки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається памятка про процесуальні права та обовязки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, в основі набуття фізичною чи юридичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактична (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальна (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого).

Процесуальний закон не обмежує права особи на будь-якій стадії судового провадження звернутися до суду із заявою про визнання потерпілим.

Особа визнається потерпілою незалежно від того, один чи декілька видів шкоди їй завдано. Кримінальний процесуальний кодекс України також допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Умовою для цього є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в частині 1 статті 55 КПК України.

«Очевидність та достатність» таких підстав є оціночним поняттям, яке визначається у кожному конкретному випадку, виходячи із обставин кримінального провадження і внутрішнього переконання особи, уповноваженої на визнання потерпілим, і може полягати, зокрема, у такому: очевидна відсутність події або складу кримінального правопорушення; відсутність шкоди з боку особи, яка подала відповідну заяву; очевидна відсутність причинного зв`язку між кримінальним правопорушенням і заподіяною шкодою; наявність завданої кримінальним правопорушенням шкоди іншого виду, ніж передбачено у частині 1 статті 55 КПК України; неможливість визнання потерпілим конкретної особи, виходячи з кримінально-правової характеристики кримінального правопорушення.

У кримінальних правопорушеннях з формальним складом сам факт вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого кримінальним законом, утворює закінчений злочин, шкода є лише факультативним елементом предмету доказування. Такі кримінальні правопорушеннятакож заподіюють шкоду суспільним відносинам, однак вони мають, як правило, нематеріальний характер. Ця шкода, політична, організаційна, соціальна, моральна. Якщо при вчиненні кримінального правопорушення з формальним складом фактично настали які-небудь наслідки, що перебувають за межами складу, вони не впливають на вирішення питання про встановлення підстави кримінальної відповідальності (складу злочину й об`єктивної сторони як його необхідного елемента), і враховуються лише при призначенні покарання.

ОСОБА_4 обвинувачується у службовому підробленні та використанні завідомо підроблених документів. За даними обвинувачення, такі дії ним вчинено в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00002189, в якому заявник ОСОБА_6 мав статус потерпілого.

Згідно з диспозицією ст. 358 КК України, об`єктом даного кримінального правопорушення є встановлений законодавством порядок ведення, обігу і використання офіційних та деяких приватних документів, який забезпечує нормальну діяльність підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, а також прав і законних інтересів громадян, порядок документального посвідчення фактів, які мають юридичне значення.

Основним безпосереднім обєктом службового підроблення (ст. 366 КК України) є визначений законом порядок діяльності державного апарату, апарату органів місцевого самоврядування, обєднань громадян, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності в частині підготовки, складання, використання і видачі офіційних документів, а також посвідчення фактів, які мають юридичне значення, факультативним додатковим обєктом цього злочину можуть бути права та свободи людини і громадянина, власність тощо.

Подана ОСОБА_6 заява мотивована тим, що відомості про кримінальне провадження № 00002189 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань саме за його заявою, слідчий ОСОБА_4 сфальсифікував декілька процесуальних документів у кримінальному провадженні та направив кримінальне провадження з обвинувальним актом до прокурора, кримінальне провадження розглянуто судом без його участі.

Фактом внесення неправдивих відомостей до протоколу його допиту як потерпілого слідчий сприяв тому, що обвинуваченим у кримінальному провадженні № 0000218 було інкриміновано значно меншу кількість та вартість викраденого, щоб йому було відшкодовано значно менший розмір матеріальної та моральної шкоди, а винним призначено мякше покарання за скоєне. Вказав, що такими діями йому були нанесені матеріальні та моральні збитки.

В ході досудового розслідування ОСОБА_6 цивільного позову до ОСОБА_4 не подавав, участі у кримінальному провадженні як потерпілий не брав. Після направлення обвинувального акта до суду ОСОБА_6 заявлено цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями, в яких він звинувачується.

Конституцією України передбачено обовязок держави утверджувати і забезпечувати права та свободи кожної людини.

Завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура,а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування й судового розгляду.

Виконання завдань кримінального судочинства пов`язане з розширенням і належною реалізацією процесуальних прав осіб, які постраждали від кримінального правопорушення, зокрема в аспекті забезпечення права на відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Склади кримінальних правопорушень, у вчиненні яких звинувачується ОСОБА_4 , є формальними, не містять в собі ознак цивільного правопорушення, оскільки не передбачають заподіяння потерпілому шкоди (майнової, моральної чи фізичної), що є підставою виникнення поряд з кримінальною також і цивільно-правової відповідальності.

Поряд з цим, враховуючи, що факультативним додатковим обєктом вказаних кримінальних правопорушень можуть бути права і законні інтереси громадян, про порушення відповідних прав вказав ОСОБА_6 , подав цивільний позов про відшкодування моральної шкоди, що випливає із пред`явленого обвинувачення, суд дійшов висновку про можливість визнання його потерпілим у кримінальному провадженні.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного суду України № 13 від 02 липня 2004 року «Про практику застосування судами законодавства, яким передбачені права потерпілих від злочинів», при попередньому розгляді справи суддя повинен зясувати, чи всі особи, яким злочином заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду, визнані потерпілими. Якщо хтось із цих осіб не визнаний потерпілим на стадії дізнання і досудового слідства, за наявності відповідного клопотання суддя своєю постановою має визнати таку особу потерпілим, повідомити її про це та надати можливість ознайомитися з матеріалами справи.

Згідно з пунктом 7 вказаної постанови особа, якій заподіяно шкоду і яка предявила вимогу про її відшкодування, визнається одночасно потерпілим та цивільним позивачем. Їй забезпечуються всі передбачені законом права як потерпілого, так і цивільного позивача.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 2, 7, 55, 56, 128, 371 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відкласти судовий розгляд кримінального провадження № 0000042 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ст.ст. 358 ч. 4, 366 ч. 1 КК України до 14 години 30 хвилин 04 квітня 2022 року.

Цивільний позов ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди прийняти до розгляду у кримінальному провадженні.

Задовольнити заяву ОСОБА_6 про залучення його до кримінального провадження як потерпілого.

Визнати ОСОБА_6 потерпілим та цивільним позивачем у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 за ст.ст. 358 ч. 4, 366 ч. 1 КК України.

Роз`яснити обвинуваченому, що він має право подати суду відзив на позовну заяву ОСОБА_6 та докази, що підтверджують заперечення проти позову; цивільному позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів.

Копію позовної заяви вручити обвинуваченому.

У судове засідання викликати обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_7 , потерпілого ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_8 .

Про день, час та місце судового розгляду повідомити прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом
Суддя ОСОБА_1