Справа № 495/4019/21
№ провадження 1-кс/495/1363/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000575 від 30 травня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м.Білгород-Дністровський Одеської області, громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

01.06.2021 року слідчий СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
30.05.2021 у денний час доби, більш точну годину в ході проведення досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 стало достовірно відомо, про те що за адресою: АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , зберігають грошові кошти. Після чого, ОСОБА_4 , і ОСОБА_7 , з метою заволодіння майном вище вказаних осіб шляхом розбою, вступили в злочину змову, діючи в єдиній групі з єдиним умислом, прослідували до будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Далі, 30.05.2021 приблизно о 15 годині, більш точну годину в ході проведення досудового розслідування встановити не надалось можливим ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , діючи в єдиній групі осіб, через паркан проникли на територію двору будинку АДРЕСА_2 , де шляхом зламу вхідних дверей проникли до приміщення вище вказаного будинку. Потрапивши до кімнати потерпілих, і несподівано для останніх, з метою протиправного заволодіння їх майном, застосували насильницькі дії, які є небезпечні для життя та здоров`я потерпілих, а саме почали наносити удари в область голови ОСОБА_8 , спричинивши ушкодження, а саме закриту черепно-мозкову травму, перелом носу, струс головного мозку, крововиливи правої предорбіти ока, множинні рани голови та нанесли удари в область голови ОСОБА_9 .
Далі ОСОБА_4 , розуміючи, що він разом з ОСОБА_7 , придушили волю ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 до опору прослідував до іншої кімнати, де відкрито викрав майно останніх, а саме: мобільний телефон «max com» моделі ММ135, вартістю 300 грн; сім картку «Київстар» вартістю 50 грн; флеш картку «Кingston» об`ємом 16 Gb вартістю 50 грн; мобільний телефон «Ergo» моделі F181 Step, вартістю 300 грн; сім картку «Київстар», вартістю 50 грн.
Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , разом з викраденим майно з місця скоєння злочину зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали збиток ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , на загальну суму 750 гривень.
Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: результатами огляду місця події, показаннями потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , показами свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.
Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 , свою вину у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.187 КК України, не визнав.
ОСОБА_4 30.05.20201 було затримано та поміщено до Білгород-Дністровського ІТТ в порядку ст.208 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, а саме відкрите заволодіння чужим майном (розбій), поєднаний з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, яке відповідно до ч.3 ст.187 КК України карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Також слідчим зазначено, що відповідно до ст.ст. 177-178 КПК України обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки чи домашнього арешту не є доцільним, оскільки, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні що може вплинути на показання свідків, в ході досудового розслідування, та може призвести до неповного, необ`єктивного досудового розслідування.
Враховуючи те, що в ході досудового слідства встановлено, що ОСОБА_4 , може залишити межи території України з метою уникнення кримінальної відповідальності, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні особливо тяжкого кримінального правопорушення, а саме відкрите заволодіння чужим майном (розбій), поєднаний з насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, яке карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, а також те, що ОСОБА_4 , перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, раніше судимий за вчинення злочинів передбачених ч.2 ст.309, ч.2 ст.307, ч.2 ст.317 КК України, не має нерухомого та рухомого майна на території міста та району, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий просив клопотання задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 в Ізмаїльській установі виконання покарань № 22 УДДУВП в Одеській області, без внесення застави.
2 - Доводи сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу. Підозрюваний ОСОБА_4 зазначив, що він разом зі своїм братом ОСОБА_7 прийшов до потерпілих з метою отримати грошові кошти, які ОСОБА_8 повинен був йому віддати; зауважив, що ОСОБА_8 перший напав на нього.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке було надано в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000575 від 30 травня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
30.05.20201 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було затримано та поміщено до Білгород-Дністровського ІТТ в порядку ст.208 КПК України.
31 травня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України. ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який відповідно до ч.3 ст. 177 КК України карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, а саме: результатами огляду місця події, показаннями потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , показами свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.3 ст.187 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрюваний може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
На підтвердження цих ризиків слідчим було зазначено, що ОСОБА_4 може залишити межі території України з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, раніше судимий за вчинення злочинів передбачених ч.2 ст.309, ч.2 ст.307, ч.2 ст.317 КК України, не має нерухомого та рухомого майна на території міста та району.
Ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.
Слідчий суддя, оцінюючи докази у сукупності, зважає на вид зв`язків між особами, що є підозрюваним та потерпілими, не виключає можливість незаконного впливу на потерпілих або вірогідність перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Окрім того існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід зазначити, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.
Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є недоцільною, оскільки враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, що може вплинути на показання потерпілих, свідків в ході досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення, доведена необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наведені достатні докази щодо існування можливості переховування підозрюваного від слідства і суду, а отже такі ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання, тобто з 30.05.2021 року.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднане із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, або з погрозою застосування такого насильства (розбій), поєднане у проникненням у житло чи інше сховище.
При вирішення питання про визначення розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне скористатись правом, визначеним ч.4 ст.183 КПК України, за змістом якої суд вправі не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочини, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , вчинено з застосуванням насильства, а отже слід застосувати запобіжний захід без визначення відповідного розміру застави.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, а саме вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, відсутність нерухомого та рухомого майна на території міста та району, наявність судимостей за вчинення злочинів передбачених ч.2 ст.309, ч.2 ст.307, ч.2 ст.317 КК України , невизнання своєї вини у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінують, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження застосувати у відношенні нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладанням на нього певних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 30 діб, тобто до 28 червня 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1