Справа № 991/4163/20
У Х В А Л А

04 березня 2021 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуюча ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду кримінальне провадження № 0000482 стосовно обвинувачення:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, останнім відомим місцем проживання є: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, останнім відомим місцем проживання є: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, останнім відомим місцем проживання є: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Харків Харківської області, останнім відомим місцем проживання є: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

сторона обвинувачення прокурор ОСОБА_9 ,
сторона захисту захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

в с т а н о в и в:
1.У провадженні Вищого антикорупційного суду (далі суд) перебуває зазначене кримінальне провадження.
2.04 червня 2021 року до суду надійшла заява захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_12 про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , яку захисник підтримав у судовому засіданні та просив задовольнити.
3.У своїй заяві захисник послався на те, що колегією суддів при постановленні ухвали від 25 травня 2020 року у справі № 761/35760/19, якою було виділено матеріали кримінального провадження № 0000482 стосовно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_14 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в окреме провадження, не враховано негативного впливу такого рішення на повноту судового розгляду. Крім того, захисник вказав, що ухвалою суду від 23 жовтня 2020 року було задоволено клопотання про здійснення спеціального судового провадження стосовно вищезазначених обвинувачених, що було подано прокурором ОСОБА_15 , якого ухвалою суду від 11 вересня 2019 року відведено від участі у кримінальному провадженні № 0000482. На думку захисника ОСОБА_12 такі дії колегії суддів породжують обґрунтовані сумніви в їх неупередженості, а тому це є підставою для відводу складу суду.
4.Вирішуючи заявлений відвід, суд виходить із наступного.
5.Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
6.Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
7.З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).
8.Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді передбачений ст. 75, 76 КПК України, це зокрема, й наявність сумніву у його неупередженості.
9.У рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).
10.Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44).
11.Таким чином, особиста безсторонність суду презюмується доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
12.Доводи викладені у заяві захисника ОСОБА_12 про відвід колегії суддів, на переконання суду, зводяться виключно до незгоди захисника із прийнятими судом процесуальними рішеннями: від 25 травня 2020 року щодо виділення матеріалів судового провадження в окреме провадження та від 23 жовтня 2020 року про здійснення спеціального судового провадження, що не може породжувати об`єктивно обґрунтованих сумнівів в неупередженості складу суду за відсутності доказів такого.
13.Ухвали суду від 25 травня 2020 року та від 23 жовтня 2020 року набрали законної сили з моменту їх оголошення. Також, в їх резолютивних частинах зазначалось, що ухвали окремому оскарженню не підлягають, а заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.
14.З цього приводу, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував, що одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою коли суди винесли остаточне рішення з якогось питання, їхнє рішення не підлягає сумніву («Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [Велика Палата], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata (п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а проста можливість існування двох поглядів на питання не є підставою для повторного розгляду. Відхилення від цього принципу виправдані, тільки якщо вони необхідні в обставинах істотного і незаперечного характеру («Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).
15.З огляду на зазначене та беручи до уваги те, що суд, ухвалюючи відповідні процесуальні рішення, наводив мотиви їх прийняття, колегія суддів вважає, що підстави для повторного детального аналізу таких обставин в рамках розгляду даної заяви про відвід відсутні, і відповідно до принципу юридичної визначеності також суд не буде переглядати власні рішення, які набрали законної сили та є остаточними.
16.Окремо суд зазначає, що клопотання про здійснення спеціального судового провадження були підписані ОСОБА_15 як процесуальним прокурором до прийняття судом рішення про його відведення, а тому вони були підписані повноважним прокурором, відповідно, вони підлягали розгляду. До того ж, у судовому засіданні під час розгляду таких клопотань вони були підтримані повноважним прокурором у кримінальному провадженні.
17.Відтак, непогодження захисника ОСОБА_12 із постановленими рішеннями суду не є підставою для відводу колегії суддів.
18.З огляду на зазначене, у задоволенні заявленого відводу слід відмовити.
Керуючись статтями 75, 76, 80, 369-372 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_12 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_1