СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/16/21
ун. № 759/1711/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суду м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
під час судового розглядув режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінального провадження, внесеного 27.01.2014року до ЄРДР за №0000282 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочинів, передбачених п.п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України таза обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 та ч. 5 ст. 27, п.п. 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263, ч. 4 ст. 358 КК України
за участі: прокурора ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_8 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , представника потерпілої ОСОБА_9 ,
В С Т А Н О В И Л А:
У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочинів, передбачених п.п. 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України таза обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 та ч. 5 ст. 27, п.п. 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263, ч. 4 ст. 358 КК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 , заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики передбачені ст.177 КПК України на даний час не відпали та продовжують існувати та те, що обвинувачений тривалий час перебував у розшуку, крім того заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що існують ризики передбачені ст.177 КПК України, які і були підставою для обрання та продовження запобіжного заходу наразі залишаються реальними і триваючими, продовжують об`єктивно існувати, тому подальше тримання під вартою ОСОБА_5 буде виправданим та необхідним, інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .

Представник потерпілої ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_9 , підтримала клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 та про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_8 , якого підтримали обвинувачений ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_5 , заперечував проти задоволення клопотань прокурора, просив змінити запобіжний захід ОСОБА_6 з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби, посилаючись на те, що прокурором не доведені та необґрунтовані ризики, передбачені ст. 177 КПК України та на відсутність доказів вини останнього. Додав, що ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, працює, має постійне місце проживання та реєстрації, за яким характеризується виключно позитивно, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей. Також додав, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, працює, має постійне місце проживання та реєстрації, тривалий час перебував під вартою.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав заявлені клопотання про продовження та обрання запобіжного заходу у виглідя тримання під вартою, представника потерпілої, а також думку сторони захисту, проаналізувавши наявні матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У свою чергу розділ ІІ КПК України, регламентує заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі, обрання запобіжних заходів, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду.

В розумінні ч.3 ст.315 КПК України та ст. 3 КПК України, потерпіла ОСОБА_10 є учасником судового провадження. Але при цьому, вона здійснює свої процесуальні права та обов`язки відповідно до вимог ст. 56 КПК України.

Відповідно до ст.56 КПК України, під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право:

1) бути завчасно поінформованим про час і місце судового розгляду;

2) брати участь у судовому провадженні;

3) брати участь у безпосередній перевірці доказів;

4) підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення;

5) висловлювати свою думку під час вирішення питання про призначення покарання обвинуваченому, а також висловлювати свою думку при вирішенні питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру;

6) знайомитися з судовими рішеннями, журналом судового засідання і технічним записом кримінального провадження в суді;

7) оскаржувати судові рішення в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На всіх стадіях кримінального провадження потерпілий має право примиритися з підозрюваним, обвинуваченим і укласти угоду про примирення. У передбачених законом України про кримінальну відповідальність та цим Кодексом випадках примирення є підставою для закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Таким чином, законодавець чітко встановив, що з клопотанням про обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого під час судового провадження має право звернутися лише прокурор. Право потерпілого на звернення до суду з таким клопотанням норми кримінального процесуального кодексу України не визначають.

Тобто потерпіла ОСОБА_10 не є суб`єктом, який має право звертатися до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 .

За таких обставин клопотання потерпілої ОСОБА_10 , яке було заявлено її представником ОСОБА_9 під час судового засідання, колегія суддів залишає без розгляду.

З приводу клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.

На думку колегії суддів, прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п.1, п.2, п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні у тому числі особливо тяжкого злочину (ст. 115 КК України), санкція якої передбачає довічне позбавлення волі. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню під час судового розгляду кримінального провадження по суті. Крім того,за час розгляду кримінального провадження ОСОБА_6 неодноразово не з`являвся в судові засідання, причини своєї неявки не повідомляв, за вказаною адресою проживання не знаходився, був оголошений в розшук, у зв`язку з чим є ризики, що він буде і надалі переховуватись від суду (ризик переховування), може незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також колегія суддів, на виконання вимог ст. 178 КПК України, приймає до уваги дані про особу обвинуваченого ОСОБА_6 , а саме те, що він одружений, має двох малолітніх дітей, має місце реєстрації та проживання у м. Києві, стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою. При цьому, дані про особу обвинуваченого, сталість його соціальних зв`язків, наявність місця реєстрації та проживання, родини, з урахуванням фактичних обставин справи, не переважають існуючих ризиків.
Враховуючи вищевказане, колегія суддів вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виконання ним процесуальних обов`язків.

Враховуючи, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, що спричинив загибель людини, то суд, керуючись правилами ч.4 ст.183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення розміру застави.

З приводу клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , колегія суддів приходить до наступних висновків.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.02.2021 під головуванням судді ОСОБА_11 , обвинуваченому ОСОБА_5 було змінено запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічний період доби з покладенням на останнього певних обов`язків.

Обгрунтованість обвинувачення об`єктивно з часом не втратила своє значення.

Водночас, залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 з огляду на тяжкість висунутого обвинувачення зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) у разі незастосування до нього жодного запобіжного заходу, запобігти такому ризику вимагають і права потерпілої.

За сукупності таких обставин, колегія суддів, вважає за необхідне відмовити у обранні щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні безумовні підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, зокрема домашній арешт у нічний час доби, може забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку, попередити вчинення ним нових злочинів.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 199, 205, 369-372 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :
У клопотанні сторони захисту про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 задовольнити .

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 01.08.2021 включно, та утримувати останнього в ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою залишити без задоволення.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 03 серпня 2021 року (включно).

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідно до ст. 194 КПК України наступні обов`язки: не відлучатись з місця фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у нічний час, а саме у період часу з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. ранку наступного дня без дозволу суду; прибувати за викликом до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; утримуватися від спілкування з свідками, потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції України за вказаним місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого групи прокурорів у межах даного кримінального провадження.

Клопотання потерпілої ОСОБА_10 про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3