Дата документу 24.02.2021 Справа № 335/9156/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУ № 335/9156/20 Слідчий суддя ОСОБА_1
Провадж. №11-сс/807/214/21 Доповідач 2 інст. ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

колегія суддів судової палати у кримінальних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників-адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянула 24 лютого 2021року у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі матеріали справи за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжявід 12 лютого 2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави відносно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не засудженого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України,

Як вбачається з матеріалів провадження органами досудового розслідування ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК Україниза наступних обставин.

Так, завідувач кафедри будівельного виробництва та управління проектами Національного університету «Запорізька політехніка» ОСОБА_9 та доценти зазначеної кафедри ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , упродовж 2020-2021 років, систематично вимагали та отримували неправомірну вигоду зі студентів вказаного вищого навчального закладу, за вирішення питань щодо успішного складання екзаменаційних сесій, державних іспитів, зарахування заліків, курсових та дипломних робіт.

10.02.2021 року, о 12 годині 00 хвилин, ОСОБА_9 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 11.02.2021 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000174 за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.
Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із встановленням застави у сумі 1 000 000 гривень відносно ОСОБА_9 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Своє клопотання обґрунтовуючи тим, що ОСОБА_9 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, зазначаючи, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 794 500 гривень, слідчий суддя вважав встановленим та доведеним наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 вказаного кримінального правопорушення, та прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам,передбачених ст. 177 КПК України.

В апеляційній скарзі та доповнень до неї адвокат ОСОБА_7 , не погоджуючись з оскаржуваною ухвалою вважає її незаконною, та такою що підлягає скасуванню у зв`язку із порушенням норм процесуального права. Вказує, що для автоматизованого розподілу зазначеного клопотання слідчого було запропоновано лише одну суддю, а не всіх чергових суддів, з виключенням раніше визначеного судді, що призвело до формування незаконного складу суду, що є підставою скасування судового рішення відповідно до ст. 412 КПК України. Вказує, що відповідно до клопотання про обрання запобіжного заходу, стороною обвинувачення зазначалось про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, з якими суд погодився із врахуванням тяжкості злочину, проте без зазначення обґрунтованих підстав. Звертає увагу, що доводи сторони захисту, які засновані на наданих суду доказах були відкинуті без належного мотивування. На думку, апелянта, слідчий суддя не врахував наступних обставин. Так, після повідомлення ОСОБА_9 про підозру, стороною захисту було ініційовано укладання угоди про визнання винуватості, однак сторона обвинувачення відхилила пропозицію. Отже, беззаперечне визнання винуватості ОСОБА_9 , повністю нівелює ризики, зазначені у клопотанні. Крім того, ОСОБА_9 разом із дружиною виховують п`ятьох неповнолітніх дітей, окрім основного місця роботи працює за сумісництвом в інших організаціях, має кредитні зобов`язання за придбання квартири, позитивно характеризується за місцем роботи та має суттєві досягнення в науковій та суспільній діяльності. Вказує, що визначений судом розмір застави непомірний для підозрюваного та його родини. Просить ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 скасувати.

В запереченнях на апеляційну скаргу прокурор, зазначив, що встановлені ухвалою слідчого судді від 12.02.2021 р. обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають потребу у застосуванні відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги захисника.

Позиції учасників судового провадження.

Підозрюваний та його захисники підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити.

Прокурор висловив заперечення вимогам апеляційної скарги.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини та мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

У відповідності до положень ч.1 ст. 404 КПК України, судове рішення слідчого судді переглядається в межах апеляційної скарги.

Так, обгрутованність висунутої ОСОБА_9 підозри, висновки щодо якої слідчим суддею мотивовані, в апеляційній скарзі не оспорюється, а тому, згідно ч. 1 ст. 404 КПК України, не перевіряються.

В силу ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Як вбачається із оскаржуваної ухвали, слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП України в Запорізькій області перебувають матеріали досудового розслідування №0000174 від 29.04.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України. 10.02.2021 року, о 12 годині 00 хвилин, ОСОБА_9 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 11.02.2021 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000174 за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді від 12.02.2021 року за клопотанням слідчого стосовно ОСОБА_9 обрано запобіжний захід - тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 794 500 гривень.
При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність прокурором обставин, передбачених ч. 1 ст.194 КПК України.
Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_9 відповідає фактичним обставинам справи і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.
Відповідно до положень ст. ст. 177, 183 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.
Відповідно до положень п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Як встановив слідчий суддя, ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, та може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Проте,колегія суддів не може погодитись з висновками слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки судом першої інстанції належним чином вказані ризики не обґрунтовані, про що також цілком слушно зауважує сторона захисту.

При цьому, слідчий суддя не звернув уваги на недотриманні ініціатором клопотання вимог ст.ст. 132, 184 КПК України щодо обов`язку доведення доводів клопотання шляхом подачі певних доказів.

Ознайомившись із наданими до клопотання матеріалами, судова колегія приходить до висновку про недоведеність ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, знищення речових доказів у кримінальному провадженні, незаконного впливу на потерпілого, свідків чи іншого підозрюваного, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Викладені слідчим обставини щодо зазначених вище ризиків є лише міркуванням і носять характер припущень.

Так, ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування або суду поряд з наявністю місця реєстрації і проживання, міцних соціальних зв`язків у вигляді родини та п`ятьох неповнолітніх дітей, є вкрай малоймовірним.

На думку колегії суддів, ризик щодо знищення, ховання або спотворювання будь-яких речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення має сумнівний характер, оскільки за матеріалами провадження було проведено обшуки у службовому кабінеті та за місцем проживання підозрюваного, в ході яких були вилучені речі та документи, що стосуються зазначеного провадження.

Отже, вилучені речі, які могли бути предметом для знищення, схову або спотворення не перебувають у віданні підозрюваного та знаходяться у органу досудового розслідування, що спростовує заявлений слідством ризик, передбачений п.2 ст.1 ст. 177 КПК України.

Необґрунтованими є ризики щодо незаконного впливу на потерпілих, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки такі ризики також не доведені і ґрунтуються лише на припущеннях сторони обвинувачення.

Разом з тим, судова колегія, з огляду на кількість епізодів злочинної діяльності ОСОБА_9 щодо отримання неправомірної вигоди вказує на можливість останнього в подальшому продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

За практикою Європейського суду з прав людини - суд зобов`язаний проаналізувати особисті обставини заявника докладніше та навести на користь тримання його під вартою конкретні підстави, підкріплені доказами, що узгоджується із положеннями ст. 196 КПК України.

Отже, апеляційна інстанція з урахуванням конкретних обставин справи, тяжкість інкримінованого ОСОБА_9 злочину, вагомість доказів щодо пред`явленої підозри, покарання, яке може бути призначено підозрюваному в разі засудження останнього, доведеність ризику продовження вчинення аналогічні кримінальні правопорушення, приходить до висновку, що застосування підозрюваному ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є ефективними превентивним заходом.

Між тим, доводи сторони захисту щодо непомірного розміру застави для підозрюваного та його родини заслуговують на увагу у зв`язку з наступним.
Так, відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Так, вивченням особи підозрюваного ОСОБА_9 встановлено, що останній раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, на утриманні перебувають п`ять неповнолітніх дітей, позитивно характеризується за місце роботи.

Отже, визначена слідчим суддею застава для ОСОБА_9 у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб суперечить положенням п. 2 ч. 5 т. 182 КПК, відсутні також і виключні випадки для застосування розміру застави понад граничну межу.
При цьому, слід зазначити, що згідно положень ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави не може бути завідомо непомірним.

В цьому контексті судова колегія зауважу, що у підозрюваного ОСОБА_9 всі грошові кошти, знайдені при проведені обшуків як за місцем роботи, так і за місцем проживання, вилучені органом досудового слідства, що підтверджується відповідними протоколами.

Тому, колегія суддів приходить до висновку, що визначаючи розмір альтернативного запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя не дотримався положень п. 2 ч. 5 ст.182 КПК.

Враховуючи обставини кримінального провадження, майновий та сімейний стан ОСОБА_9 , наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК , колегія суддів вважає, що заставу, як альтернативного запобіжного заходу підозрюваному необхідно визначити в максимальному для категорії тяжких злочинів розмірі, а саме 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 600 грн, яка буде відповідати критеріям помірності та стримуючим фактором і таким чином буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Твердження апелянта щодо ухвалення судового рішення незаконним складом суду не узгоджується з положеннями п.2 ст. 412 КПК України та не можуть бути підставою для скасування судового рішення з цих підстав.

При цьому, надана адвокатом копія журналу судового засідання засвідчує тривалий розгляд іншого судового провадження суддею ОСОБА_12 у період автоматичного розподілу клопотання слідчого на чергового суддю ОСОБА_1 .

Отже об`єктивних даних про те, що справа розглянута незаконним складом суду відсутні.

За таких обставин, зазначені в апеляційній скарзі доводи і підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді знайшли своє часткове підтвердження в апеляційній інстанції, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжявід 12 лютого 2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави відносно ОСОБА_9 до 10.04.2021 р. скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.04.2021 року включно.

Встановити заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок, яка може бути внесена протягом строку дії даної ухвали.

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на підозрюваного ОСОБА_9 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, в межах строку дії даної ухвали, а саме:
- прибувати на виклик слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися за межі м. Запоріжжя без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_9 з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_9 чи іншому заставодавцю, відмінному від підозрюваного, обов`язки, що покладаються у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та наслідки їх невиконання.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_9 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3