Справа № 214/4016/16-к
1-кс/214/520/21
У Х В А Л А
Іменем України

05 липня 2021 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , суд, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_5 , доповнивши яке, вона просить: обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання наводить наступне. В провадженні СВ ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №000077 за заявою ОСОБА_7 за ознаками ч. 1 ст. 152 КК України. Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 21.03.2016 року у вечірній час, маючи намір спрямований на статеві відносини, прийшов до своєї знайомої ОСОБА_7 , після чого запропонував їй піти з ним на вулицю, на що вона дала свою згоду. Далі, ОСОБА_6 , діючи на досягнення свого злочинного наміру, з застосуванням насилля, що виразилося у нанесенні ударів по різним частинам тулуба ОСОБА_7 , після чого вона припинила оказувати опір, затягнув до місця свого мешкання, а саме за адресою АДРЕСА_1 , та в період часу з 01:30 годин до 06:45 годин 22.03.2016 року вступив у статеві зносини у природній формі з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проти волі останньої, продовжуючи погрожувати їй застосуванням насильства. Дану погрозу ОСОБА_7 , сприйняла як реальну небезпеку для свого здоров`я і не стала здійснювати активного опору. Після чого ОСОБА_6 скориставшись тим, що йому потерпіла ОСОБА_7 не оказує опір, не реагуючи на прохання потерпілої не вчиняти протиправних дій, скоїв насильницький статевий акт природнім способом. Тим самим завдав ОСОБА_7 моральну шкоду. Заначає, що умисні дії ОСОБА_6 народження, кваліфіковано за ч. 1 ст. 152 КК України, за ознаками: статеві відносини із застосуванням фізичного насильства (згвалтування). Вказує, що підставами підозрювати ОСОБА_6 в скоєному злочині є докази, зібрані в ході досудового розслідування, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 22.03.2016; протоколом огляду предмета, а саме нижньої білизни потерпілої від 22.03.2016; висновками експертів: №32к від 29.03.2016; №24 від 06.04.2016; №520 «С» від 04.04.2016; №170 від 18.05.2016. Зазначає, що 08.07.2016, відносно ОСОБА_6 , складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України. Вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 за місцем мешкання не проживає, а його місцезнаходження не встановлено. Вказує, що встановлено, що ОСОБА_6 , після скоєння злочину, а саме 27.04.2016 виїхав за межі України, ділянка перетину кордону - Гоптівка, що підтверджується інформацією Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, та до теперішнього часу на територію України не повернувся. У зв`язку з викладеним, 08.07.2016, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, матері ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_8 було вручено письмове повідомлення про підозру висунуте ОСОБА_6 у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України, про що було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки виникла необхідність в розшуку ОСОБА_6 11.07.2016 кримінальне провадження зупинено та ОСОБА_6 оголошено в розшук. Зазначає, що як встановлено, під час досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_6 на територію України не повертався, про що свідчать відповіді з «Аркан-ЦП». На підставі викладеного, постановою слідчого від 11.02.2021 ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час судового слідства встановлено наявність ризиків, передбаченого п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КК України, а саме ризики, що підозрюваний перебуваючи на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Слідчий прийшов до висновку про наявність вищезазначених ризиків зважаючи на наступне: переховуватися від органів досудового розслідування або суду: даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_6 , після скоєння злочину, згідно відповіді державної прикордонної служби України головного центру обробки спеціальної інформації від 05.07.2016, 27.04.2016 перетнув державний кордон, та до теперішнього часу на територію України не повернувся, таким чином підтверджується наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні: на теперішній час в ході досудового розслідування не проведені усі необхідні слідчі (розшукові) дії за участі потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні, таким чином підтверджується наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: зазначений ризик підтверджується тим, що залишаючись на свободі підозрюваний ОСОБА_6 , матиме змогу в подальшому безперешкодно спілкуватися з учасниками злочину, свідками, та таким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, таким чином підтверджується наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно до положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Відповідно до вимог ст. 178 КПК України суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою (а це покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 5 років); крім цього, прошу суд врахувати поведінку підозрюваного: до поліції після скоєння злочину самостійно не звернувся, а навпаки вчиняв дії, направлені на приховування злочину, виїхав за межі України; врахувати відсутність міцних соціальних зв`язків за місцем мешкання. Наполягає, що зазначені обставини свідчать про неможливість запобігання вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Наполагає, що беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 5 років, переховується від органів досудового розслідування, що унеможливлює забезпечення виконання повних і всебічних слідчих дій, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Відповідно до передбачених чинним міжнародним законодавством правил здійснення розшуку підозрюваних осіб, оголошених в міжнародний розшук та внесених до обліків Генерального секретаріату Інтерполу, однією із вимог є наявність відносно підозрюваної особи обраного судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Аналіз підзаконних нормативних актів свідчить по те, що «міжнародний розшук», це комплекс розшукових та оперативно-розшукових заходів, що здійснюються на території інших держав «учасниць МОКП Інтерпол», за ініціативою правоохоронних органів України, які крім іншого, спрямовані на виявлення, арешт та видачу «екстрадицію» осіб, що переховуються від слідства. Аналіз фактичних і правових підстав для проведення міжнародного та міждержавних розшуків, вказує що зазначені заходи спрямовані на досягнення одного результату-розшуку особи та подальшої видачі «екстрадиції» особи. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу. Вимогами ч. 2 ст. 185 КПК України передбачено, що якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням. Зазначає, що час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , поданого до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу 10 червня 2021 встановлено, що 15.02.2021 року слідчим суддею Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу постановлено ухвалу, якою клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 задоволено. Обрано відносно оголошеного у міжнародний розшук підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів з моменту його затримання. Зазначає, що виконати вказану ухвалу є неможливим, оскільки Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв`язку із здійсненням спеціального досудового розслідування» №1422-ІХ від 27.04.2021, статтю 197 КПК України доповнено частиною 4, відповідно до якої передбачено, що у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається. Вказує, що колегія суддів апеляційної палати Вищого антикорупційного суду в своєму рішенні від 11.11.2019 (провадження № 11-сс/991/82/19) зазначила, що ріщення про оголошення в міжнародний розшук, відповідно до статей 1, 19 Конституції України, статей 4, 281 КПК України, компетентна прийняти уповноважена посадова особа держави, де здійснюється кримінальне провадження щодо відповідної особи. Вказана колегія суддів також зазначила, що помилковим є, як ототожнення поняття «оголошення особи в міжнародний розшук» поняттю «перебування в міжнародному розшуку».

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання повністю.

Вислухавши думку прокурора, вивчивши подане клопотання, додані до нього докази, якими обґрунтовується необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та матеріали кримінального провадження суд вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до письмового повідомлення про підозру ОСОБА_6 , останній 08.07.2016 року, шляхом вручення матері ОСОБА_6 ОСОБА_8 у відповідності до вимог ст.ст. 111 ч.3, 135 ч.2, 278 ч.1 КПК України, був повідомлений про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 152 КК України.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування, оскільки згідно довідки з «Аркан», перетнув кордон України 27.04.2016 року, ділянка перетину кордону - Гоптівка.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 5 років.

Суд вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_6 , знаходячись на свободі може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки після скоєння вчиненого злочину, перетнув кордон України ділянка 27.04.2016 до теперішнього часу на територію України не повернувся, тобто наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України; незаконно впливати на потерпілу та свідків, оскільки на теперішній час в ході досудового розслідування не проведені усі необхідні слідчі (розшукові) дії за участю потерпілої та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки залишаючись на свободі, підозрюваний ОСОБА_6 , матиме змогу в подальшому безперешкодно спілкуватися з учасниками злочину, свідками, та таким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що прокурором у судовому засіданні, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, відповідно до вимог ч.6 ст.193 КПК України, суд вважає за можливе розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного ОСОБА_6 .

Разом з тим, суд приймає до уваги, що з урахуванням вказаних ризиків, 15 лютого 2021 року, на підставі клопотання прокурора, судом була винесена ухвала, якою відносно ОСОБА_6 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з моменту його затримання.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що для запобігання визначених судом ризикам, підозрюваному обраний достатній, відповідний запобіжний захід. У судовому засіданні встановлено, що ухвала суду від 15 лютого 2021 року набрала законної сили, не скасована, не визнана такою, що не підлягає виконанню.

Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв`язку із здійсненням спеціального досудового розслідування від 27.04.2021, статтю 197 КПК України доповнено частиною 4, відповідно до якої передбачено, що у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Ця норма не передбачає внесення змін до раніше винесених ухвал, в яких строк тримання під вартою був судом визначений.

Також суд бере до уваги, що доводи прокурора про те, що у зв`язку із вказаними змінами неможливо виконати ухвалу суду від 15 лютого 2021 року, не підтверджені будь яким доказами.

Також суд враховує, що відповідно до ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На переконання суду наявність двох ухвал, кожною з яких обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може призвести до непорозуміння, яка саме з них підлягає виконанню. Наявність двох ухвал при певних умовах може призвести до того, що ці ухвали будуть реалізовані в різний період часу і до підозрюваного буде двічі застосований цей запобіжний захід, що буде порушувати таке завдання кримінального провадження, як охорона прав, свобод, законних інтересів підозрюваного, та може призвести до того, що підозрюваний буде підданий необґрунтованому процесуальному примусу.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 140, 142, 143, 189,190 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1