ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3393/21
провадження № 1-кс/753/2564/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" липня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника (володільця) майна ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого з ОВС другого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління Головного управління ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000593 від 10 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 212 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого з ОВС другого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління Головного управління ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000593 від 10 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 212 КК України.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 2 липня 2021 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 . Фактично матеріали були передані судді 5 липня 2021 року
У судове засідання 7 липня 2021 року з`явився слідчий ОСОБА_3 , клопотання підтримав, просив його задовольнити та накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме ноутбук «MI» сірого кольору, серійний номер 25888/00004132; мобільний телефон «МІ», серійний номер НОМЕР_1 чорного кольору.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що ухвалою слідчого судді не надавався дозвіл слідчим на вилучення комп`ютерної техніки. Крім того, за приписами КПК України вилучення, зокрема комп`ютерної техніки дозволено лише якщо про це вказано безпосередньо в ухвалі суду. Крім того, захисник вказав, що в комп`ютері, що був вилучений під час обшуку зберігаються первинні документи стосовно товариств , про які іде мова у кримінальному провадженні і відсутній комп`ютера у користуванні ОСОБА_4 позбавляє його можливості вірно та повноцінно будувати лінію захисту у кримінальному провадженні.
ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника та просив у задоволенні клопотання відмовити.
Дослідивши доводи клопотання, копії матеріалів кримінального провадження, що були додані до клопотання, заслухавши думку слідчого, захисника, ОСОБА_4 , суд доходить наступного висновку.
Другим СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 10.12.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000593, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.Встановлено, що службові особи ТОВ «ВКФ «Моноліт» (), діючи на території м. Києва, у період 2019 2020 років, будучи на загальній системі оподаткування, отримували безготівкові грошові кошти за поставлені товари, виконані роботи та надані послуги від ТОВ «Каркас Плюс ЛТД» (), ТОВ «Модум Про» (), ТОВ «Ідеал Систем» (), ТОВ «Порідж» (), ТОВ «Лінвет» (), ТОВ «Фінанси Аспект» (), ТОВ «Віальма» (), ТОВ «Сінтомакс» (), ТОВ «Бігстон» (), ТОВ «Декстрейд» (), ТОВ «Слаботочні Інжинірингові Системи» (), ТОВ «Клаурус Систем» (), ТОВ «Віейбі Лізинг» (), ТОВ «Пармакт» (), ТОВ «Вейсбуд» (), ТОВ «Протон Груп» (), ТОВ «Азовінтеграл» (), ТОВ «Метал Армат» (), ТОВ ТК «Омега Плюс» (), ТОВ «Точка Інтер» (), сума яких перевищує 1 млн. грн., та які обготівковувалися ОСОБА_4 у якості безвідсоткової фінансової допомоги, при цьому, у порушення п. 181.1 ст. 181 Податкового кодексу України, не зареєструвалися як платники ПДВ у контролюючому органі за своїм місцезнаходженням, таким чином ухилилися від сплати податку на додану вартість на суму більше 7 млн. грн., що є особливо великим розміром. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР став узагальнений матеріал Державної служби фінансового моніторингу №0658/2020/ДСК стосовно фінансових операцій, проведених за участю ОСОБА_4 та ТОВ «ВКФ «Моноліт» ().
Так, ТОВ «ВКФ «Моноліт» перебуває на загальній системі оподаткування, тобто є платником податків на загальних підставах.
Відповідно до п.181.1. ст.181 Податкового кодексу України, у разі якщо загальна сума від здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню згідно з цим розділом, у тому числі з використанням локальної або глобальної комп`ютерної мережі, нарахована (сплачена) такій особі протягом останніх 12 календарних місяців, сукупно перевищує 1000000 гривень (без урахування податку на додану вартість), така особа зобов`язана зареєструватися як платник податку у контролюючому органі за своїм місцезнаходженням (місцем проживання) з дотриманням вимог, передбачених статтею 183 цього Кодексу, крім особи, яка є платником єдиного податку першої - третьої групи.
Разом з тим, відповідно до даних Держфінмоніторингу, від суб`єктів первинного фінансового моніторингу отримано 78 повідомлень про фінансові операції, проведені ТОВ «ВКФ «Моноліт», тільки за період з 07.10.2019 по 04.05.2020 на загальну суму 20,70 млн грн.
Такі операції пов`язані із зарахуванням безготівкових коштів на рахунки ТОВ «ВКФ «Моноліт» у якості оплати за оренду, за виконані роботи, за товар, за послуги тощо.
Найбільші зарахування на ТОВ «ВКФ «Моноліт», відповідно до узагальненого матеріалу Держфінмоніторингу, здійснювались від ТОВ «Клаурус Систем», ТОВ «Фінанси Аспект» (), ТОВ «Бігстон» () та ТОВ «Ідеал Систем» ().
Таким чином, ТОВ «ВКФ «Моноліт» тільки протягом 7 календарних місяців (з 07.10.2019 по 04.05.2020), отримало безготівкові грошові кошти на загальну суму 20,70 млн грн., які підпадають під обов`язковий фінансовий моніторинг.
Разом з тим, у порушення п.181.1. ст.181 ПКУ ТОВ «ВКФ «Моноліт», отримавши безготівкові грошові кошти від ряду підприємств, зазначених у фабулі кримінального провадження, які нараховані (сплачені) ТОВ «ВКФ «Моноліт» () протягом останніх 12 календарних місяців і сума яких сукупно перевищує 1000000 гривень, не зареєструвалося як платник ПДВ у контролюючому органі за своїм місцезнаходженням, що призвело до ухилення від сплати ПДВ в особливо великих розмірах.
Крім того встановлено, що ТОВ «Каркас Плюс ЛТД» (), ТОВ «Модум Про» (), ТОВ «Ідеал Систем» (), ТОВ «Порідж» (), ТОВ «Лінвет» (), ТОВ «Фінанси Аспект» (), ТОВ «Віальма» (),
ТОВ «Сінтомакс» (), ТОВ «Бігстон» (), ТОВ «Декстрейд» (), ТОВ «Слаботочні Інжинірингові Системи» (), ТОВ «Клаурус Систем» (), ТОВ «Віейбі Лізинг» (), ТОВ «Пармакт» (), ТОВ «Вейсбуд» (), ТОВ «Протон Груп» (), ТОВ «Азовінтеграл» (), ТОВ «Метал Армат» (), ТОВ ТК «Омега Плюс» (), являються підприємствами з «ознаками ризиковості», тому реальність проведення фінансово господарських взаємовідносин ТОВ «ВКФ «Моноліт» () із вказаними вище товариствами викликає сумнів.
Крім того, у кримінальному провадженні допитано як свідка ОСОБА_7 , який значиться засновником, директором та головним бухгалтером ТОВ «Декстрейд» (). ОСОБА_7 надав свідчення щодо непричетності до ведення фінансово господарської діяльності на вказаному товаристві, протягом останніх десяти років ніде офіційно не працює, заробляє на життя шляхом надання послуг по ремонту будинків, досвіду та навичок для ведення фінансово господарської діяльності не має, зареєстрував ТОВ «Декстрейд» () за грошову винагороду на пропозицію сусіда.
Разом з тим, оглядом узагальненого матеріалу Держфінмоніторингу також встановлено наступне: від АТ «Альфа-Банк» (МФО 300346), АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), АТ АКБ «Львів» (МФО 325268), АТ «ПУМБ» (МФО 334851) та АТ «Мегабанк» (МФО 351629) отримано 81 повідомлення стосовно фінансових операцій, проведених за участю ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_2 ) та ТОВ «ВКФ «Моноліт» (), за період з 19.03.2019 по 04.05.2020, на загальну суму 21,22 млн грн, з яких 48 повідомлень на загальну суму 13,61 млн грн, що підлягають обов`язковому фінансовому моніторингу та 33 повідомлення на загальну суму 7,61 млн грн, що підлягають внутрішньому фінансовому моніторингу та пов`язані із фінансовими операціями з отримання коштів особами щодо яких встановлено високий ризик; фінансовими операціями з отримання коштів готівкою; регулярним надходженням на рахунок клієнта коштів, які в подальшому отримуються готівкою ним та/або довіреною особою тощо.
При проведенні аналізу фінансових операцій, здійснених за участю ОСОБА_4 та ТОВ «ВКФ «Моноліт» Держфінмоніторингом встановлено схему «обготівковування» коштів з використанням карткових рахунків вказаної фізичної особи. Так, за схемою, безготівкові кошти, що надходили від групи юридичних осіб з «ознаками ризиковості», зазначених у фабулі кримінального провадження на рахунки ТОВ «ВКФ «Моноліт» у якості оплати за товари, за матеріали, за виконані роботи тощо, акумулювались на рахунку вказаного підприємства, та, у подальшому, частково перераховувались на карткові рахунки ОСОБА_4 у якості оплати поповнення рахунку та фіндопомоги, та, у подальшому, знімались готівкою останнім.
За період з 19.03.2019 по 19.06.2020, з рахунків ОСОБА_4 знято кошти готівкою на загальну суму 13,17 млн. грн. у якості зняття готівки через POS-термінали та банкомати.
Так, АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299) до фінансових операцій, пов`язаних із зарахуванням безготівкових коштів на рахунки ОСОБА_4 , відкритих у зазначеній банківській установі та у відділенні № НОМЕР_3 АТ «ПУМБ» в м. Києві (МФО 334851), з рахунків ТОВ «ВКФ «Моноліт» (), відкритих у філії «Київсіті» АТ КБ «Приватбанк» (МФО 380775) та АТ «ПУМБ» (МФО 334851), у якості надання безвідсоткової фінансової допомоги, поповнення рахунку та перерахування коштів та із зарахуванням безготівкових коштів на рахунок ТОВ «ВКФ «Моноліт», відкритий у філії «Київсіті» АТ КБ «Приватбанк» (МФО 380775), з рахунку ТОВ «Декстрейд» (), відкритого у АТ «Мегабанк» (МФО 351629), у якості оплати за послуги надано додатковий коментар: «Відмовлено на підставі статті 10 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та пункту 10.13 глави 10 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої Постановою правління НБУ від 21.01.2004 №22».
АТ «Альфа-Банк» (МФО 300346) до фінансової операції, пов`язаної із зарахуванням безготівкових коштів на рахунок ОСОБА_4 , відкритий у зазначеній банківській установі, з рахунку ТОВ «ВКФ «Моноліт» (), відкритого у філії «Київсіті» АТ КБ «Приватбанк» (МФО 380775), у якості поповнення рахунку, надано додатковий коментар: «Заплутаний або незвичний характер фінансової операції, що не мають очевидного економічного сенсу або очевидної законної мети. Підозра на переведення безготівкових коштів в готівкові».
Згідно з інформацією, отриманою Держфінмоніторингом від АТ «Альфа-Банк» (МФО 300346), встановлено, що клієнту вказаної банківської установи ОСОБА_4 , зараховувалися кошти сумами в межах від 20,00 до 97,00 тис. грн від ТОВ «ВКФ «Монолiт» () з рахунків, відкритих у АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), з призначенням платежу: «Поповнення рахунку ОСОБА_8 , згiдно з договором позики № 21/01-2020 вiд 21.01.2020», які, у подальшому, знімались готівкою. Після запиту АТ «Альфа-Банк» кошти перестали зараховуватися. На запит АТ «Альфа-Банк» ОСОБА_4 надав зовсім інший договір фіндопомоги і фінзвітність компанії. Повну інформацію на запит АТ «Альфа-Банк» ОСОБА_4 не надав, на дзвінки не відповідав.
У зв`язку з викладеним, у АТ «Альфа-Банк» (МФО 300346) з`явилася підозра в проведенні ОСОБА_4 конвертації безготівкових коштів у готівку.
Крім того, відповідно до інформації, отриманої від АТ «Альфа-Банк» (МФО 300346), встановлено, що вказана банківська установа, використовуючи своє право, передбачене статтею 10 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» має наміри припинити ділові відносини з ОСОБА_4 , у зв`язку з підозрою у проведенні останнім конвертації безготівкових коштів у готівку.
Таким чином, зважаючи на викладене вище, на даний час є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , використовуючи підконтрольну йому юридичну особу, а саме ТОВ «ВКФ «Моноліт», здійснює конвертацію грошових коштів, які надходять від групи підприємств з «ознаками ризиковості», що зареєстровані на номінальних керівників, які не мають жодного відношення до ведення фінансово господарської діяльності на таких юридичних особах, незаконно переводить грошові кошти із безготівкової форми у готівкову на замовлення підприємств реального сектору економіки замовників протиправних послуг.
Проведеними в рамках кримінального провадження слідчими (розшуковими) діями встановлено, що основними замовниками послуг обготівкування являється ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , з якими ОСОБА_4 постійно зустрічається та передає обготівковані грошові кошти. Крім того встановлено, що ОСОБА_4 фактично підконтрольне підприємство ТОВ «Комплектсервіс - 2017» (), зареєстроване на підставну особу.
Так, ОСОБА_9 , являється директором і співзасновником ТОВ «Прометей» (), також отримує доходи і має право підпису на ТОВ «Тайфун Сервіс» (), ТОВ «Тайфун Транспорт» () і ТОВ «Тайфун Трак Партнер» (). Вказані підприємства ведуть діяльність під торговою маркою «Тайфун» та здійснюють надання логістичних послуг, в т.ч. за межами України. ОСОБА_10 , являється директором і співзасновником ТОВ «Точка Інтер» (), також отримує доходи і має право підпису на ТОВ «Тайфун Медіа Груп» () і ТОВ «Автомобільний Діагностичний Центр 2012» (), колишній директор ТОВ «Тайфун Трак Партнер» (). Згідно узагальненого матеріалу ДСФМ, ТОВ «Точка Інтер» () перераховувало кошти на підконтрольні ОСОБА_4 банківські рахунки, які, в подальшому, знімалися готівкою.
Аналізом фінансово господарської діяльності ТОВ «Точка Інтер»
() встановлено, що підприємство здійснює надання рекламних послуг, а також торгує деревиною. Дослідженням ланцюга постачання товарів (робіт, послуг) встановлено, що ТОВ «Точка Інтер» () документально відобразило придбання послуг з оренди спеціальних рекламних конструкцій у ряду підприємств, які використовуються для штучного формування податкового кредиту та документального оформлення безтоварних операцій, у яких відсутня матеріальна база, власні або орендовані виробничі, складські, офісні приміщення, транспортні засоби, наймані працівники, у більшості відбувається підміна номенклатури придбаних і реалізованих товарів (робіт, послуг), товарність по ланцюгу постачання не відстежується, а саме: ТОВ «Комплектсервіс - 2017» (), ТОВ "Андромеда Транс" (), ТОВ "Вінтер Сітілайн" (), ТОВ "Біндер Прайм" (), ТОВ "Венторі Плюс" (), ТОВ "Брендік Констракт" (), ТОВ "Едінгем Лайт" (), ТОВ "Конкурент-Торг" (), ТОВ "Мотор Універс" (), ТОВ "Айсберг Партнер" (), ТОВ "Атлетік Систем" (), ТОВ "Алмаз Корпорейт" (), ТОВ "Цифрон" (), ТОВ "Нескінченний Шлях" (), ТОВ "Біном Корпорейт" (), ТОВ "Барса Інтерпрайм" (), ТОВ "Карат Тренд" (), ТОВ "Ель Профіль Трейд" ().
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16 червня 2021 року надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4
30 червня 2021 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено та вилучено, серед іншого, ноутбук «MI» сірого кольору, серійний номер НОМЕР_4 та мобільний телефон «МІ», серійний номер НОМЕР_1 чорного кольору.
Відповідно до протоколу огляду вказаного ноутбука та мобільного телефону, від 1 липня 2021 року на вказаній техніці містяться сліди вчинення кримінального правопорушення, зокрема переписка учасників злочинної схеми, а саме ОСОБА_4 із ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у месенджері «Телеграм».
Так, встановлено, що переписки із ОСОБА_10 , які велися ОСОБА_4 у месенджері «Телеграм» із 20.03.2020, та із ОСОБА_9 , які велися ОСОБА_4 у месенджері «Телеграм» із 19.04.2019 року, мають доказове значення для кримінального провадження, оскільки учасники обговорюють відомості, які є предметом доказування під час досудового розслідування та обмінюються документами, які мають доказове значення, розкривають суть кримінального правопорушення та підтверджують відомості, отримані в ході проведення слідчих (розшукових) дій.
Зокрема ОСОБА_4 прямо обговорює із ОСОБА_10 та ОСОБА_9 питання обготівкування грошових коштів, інформацію щодо суті протиправної схеми, назви юридичних та фізичних осіб, що задіяні в протиправній схемі, суми коштів, які необхідно проконвертувати, розподіл грошових коштів між учасниками схеми, розмір (у т.ч. відсотки) «винагороди» ОСОБА_4 за проведену конвертацію, порядок передачі грошових коштів замовникам, проблеми блокування рахунків окремих підконтрольних СГД Державною службою фінансового моніторингу України, Державною службою фінансового моніторингу України, обмінюються договорами, реквізитами рахунків на оплату та СГД, на які потрібно здійснити перерахування коштів для уникнення їх блокування тощо.
Постановою слідчого від 1 липня 2021 року зазначений телефон та ноутбук визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.
Звертаючись із клопотанням про накладення арешту на ноутбук та телефон, слідчий вказав, що вилучені під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон і ноутбук мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, крім того інформація, що на них міститься, надає змогу встановити повне коло осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, ідентифікувати усіх замовників послуг конвертації (суб`єктів господарської діяльності та їх службових осіб), що надаються ОСОБА_4 .
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).
У відповідності до частин першої, другої статті 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).
Пунктом 7 частини другої статті 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Згідно із частиною першою статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частинами другою, третьою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При розгляді клопотання, поданого в порядку статті 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог статті 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.
Згідно із частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу)
Як зазначалось, досудовим розслідуванням встановлено, що на цей час є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , використовуючи підконтрольну йому юридичну особу, а саме ТОВ «ВКФ «Моноліт», здійснює конвертацію грошових коштів, які надходять від групи підприємств з «ознаками ризиковості», що зареєстровані на номінальних керівників, які не мають жодного відношення до ведення фінансово господарської діяльності на таких юридичних особах, незаконно переводить грошові кошти із безготівкової форми у готівкову на замовлення підприємств реального сектору економіки замовників протиправних послуг.
Зазначені в клопотанні ноутбук та мобільний телефон підпадають під ознаки речових доказів, оскільки в них містяться сліди вчинення кримінального правопорушення (відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження). Зокрема, як вбачається з протоколу огляду та додатків до нього, зазначені електронні пристрої містять інформацію, яка розкриває суть кримінального правопорушення та підтверджує відомості, отримані в ході проведення слідчих (розшукових) дій, а саме: переписку між ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , в якій обговорюються питання обготівкування грошових коштів, інформацію щодо суті протиправної схеми, назви юридичних та фізичних осіб, що задіяні в протиправній схемі, суми коштів, які необхідно проконвертувати, розподіл грошових коштів між учасниками схеми, розмір (у т.ч. відсотки) «винагороди» ОСОБА_4 за проведену конвертацію, порядок передачі грошових коштів замовникам, проблеми блокування рахунків окремих підконтрольних СГД Державною службою фінансового моніторингу України, Державною службою фінансового моніторингу України Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Доводи адвоката стосовно того, що вилучення, зокрема комп`ютерної техніки та телефону можливе лише, які що це прямо передбачено в ухвалі суду спростовуються тим, що відповідно до частини статті 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення.

Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, яке розслідується в рамках кримінального провадження № 0000593 від 10 грудня 2020 року, а також з урахуванням тих обставин, що були встановлені під час досудового розслідування, з огляду на ту інформацію, що міститься на вилученій техніці, зазначені вище ноутбук та мобільний телефон є засобом вчинення кримінального правопорушення, а тому накладення арешту на це майно є співмірним та пропорційним заходом забезпечення кримінального провадження.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту майна, вказаного у клопотанні слідчого.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в якому зареєстрований ОСОБА_4 та право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_11 , а саме на:

ноутбук «MI» сірого кольору, серійний номер НОМЕР_4 ;

мобільний телефон «MI», чорного кольору, серійний номер НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії вказаної ухвали слідчого судді.

Відповідно до статті 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали складено та проголошено 12 липня 2021 року.

Суддя ОСОБА_1