У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Станіславчик, Первомайського району, Миколаївської області, українця за національністю, громадянина України, такий що офіційно не працевлаштованого, із середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання на території міста Одеси, раніше судимого,
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0001800 від 29.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29 грудня 2020 року близько об 04 годині 00 хвилин, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 перебував за адресою: АДРЕСА_2 .

Маючи намір на викрадення чужого майна та переслідуючи ціль незаконного збагачення,ОСОБА_4 вирішив повторно вчинити крадіжку цінного майна, яке може перебувати на території будівельного об`єкта за вказаною адресою шляхом проникнення до неї.

Далі, ОСОБА_4 переконавшись в тому, що на прилеглій території будівельного об`єкта та в середині приміщень нікого не має та його дії залишаються непоміченими для сторонніх осіб, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, переліз через паркан та проник на територію будівництва, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Перебуваючи безпосередньо на зазначеній території, ОСОБА_4 оглянувши її, визначив предметом свого злочинного посягання майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: дриль-шуруповерт без щітковий марки «Metabo» вартістю 1500 гривень, електрочайник вартістю 300 гривень та інших інструментів різного роду на загальну суму 800 гривень.

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне заволодіння чужим майном, ОСОБА_4 , впевнившись, що його злочинні дії залишаються не поміченими для інших осіб, помістив дриль-шуруповерт без щітковий марки «Metabo», електрочайник та інші інструменти різного роду у свою сумку.

Після скоєного, з метою доведення свого злочинного наміру до кінця та в подальшому вільно розпорядитися викраденим майном ОСОБА_4 намагався покинути територію будівництва. Однак з причин, що не залежали від його волі, не зміг вчинити всіх дій, які вважав необхідними для доведення свого умислу до кінця, а саме його дії були викрито працівником охорони зазначеного об`єкта будівництва, який затримав його на місці вчинення кримінального правопорушення, в подальшому був доставлений до Шевченківського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області.

29.12.2020 року уповноваженими працівниками Шевченківського ВП Приморського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області було затримано в порядку ст.208 КПК України ОСОБА_4 .
16.05.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками, як: закінчений замах, коли особа виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від її волі, на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у сховище.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до матеріалів клопотання, доказів, а саме: протоколом огляду місця події;
протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні, не обґрунтовані, а сам ОСОБА_4 має постійне місце проживання, а тому просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 2 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до п`яти років, проте підозрюваний офіційно не працевлаштований, офіційно не одружений, раніше не судимий, тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може вчинити новий злочин.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання спробам переховування під органу досудового розслідування чи суду та вчинення ним нових злочинів.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.2 ст.185 КК України 30.12.2020 року.
Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2020 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, офіційно не одружений, раніше не судимий, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків та ризик вчинення підозрюваним нових злочинів, а тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, вважаю, що застава у розмірі який відповідає сумі завданих вчиненим злочином збитків, тобто 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України..

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», на строк проведення досудового розслідування, тобто до 26.02.2021 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/16703/20.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 29.12.2020 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 26.02.2021 року, включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
30.12.2020