16.09.2020
Провадження 1-кп/522/1829/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001749 від 12.07.2018 р. відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на території м. Одеси без постійного місця проживання, не судимого в силу ст. 89 КК України,
обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 296, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 296, ч.1 ст. 263 КК України.

В судовому засіданні судом поставлено питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Прокурор, наполягав на продовженні строку тримання під вартою ОСОБА_3 , та зазначив, що ризики передбачені ст. 177 КПК України враховані судом при обранні йому міри запобіжного заходу не відпали.

Обвинувачений ОСОБА_3 , його захисник, заперечували проти продовження строку тримання обвинуваченого під вартою та вказали на те, що ризики відсутні, у обвинуваченого є де проживати, в зв`язку з чим просили обрати йому міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу суд, вважає за необхідне строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , продовжити.

Згідно ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Так, згідно обвинувального акту ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 296, ч.1 ст. 263 КК України.

Застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані судом при обранні міри запобіжного заходу не відпали та останній перебуваючи на свободі може переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілих, свідків та інших учасників у кримінальному провадженні яких на теперішній час ще не допитано, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує положення ст. 9 Конституції України, та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», згідно яких тривале тримання під вартою обвинуваченого може бути виправданим у зазначеній справі, так як є специфічні ознаки суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає правило поваги до свободи особи (рішення Європейського суду «W. v/ Switherlandjudgement» of 26 January 1993. SeriesAno.254-A, p.15, §30).

При визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінальних правопорушень, майновий стан обвинуваченого, тяжкість правопорушень, у яких ОСОБА_3 підозрюється, та відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України вважає необхідним визначити заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 331, 376 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 14.11.2020 р. включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 84 080 грн., яку дозволити внести на депозитний рахунок, призначення платежу застава за ОСОБА_3 .

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення через Приморський районний суд м. Одеси до Одеського апеляційного суду.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_3 , прокурору та направити уповноваженій службовій особі місць ув`язнення.

Суддя: