Справа № 761/765/21
Провадження № 1-кс/761/1377/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Міжнародний Експрес», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.07.2020 у кримінальному провадженні № 0000266 від 21.05.2020,

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.07.2020 у кримінальному провадженні № 0000266 від 21.05.2020 накладено арешт на кошти на суму завданих державних збитків, яка підлягає сплаті до державного бюджету, тобто на загальну суму 8237496 гривень, та заборонено відчужувати кошти (в частині видаткових операцій, окрім обов`язкових платежів до бюджету та виплаті заробітної плати), які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Міжнародний експрес» (), відкритих в АТ «АЛЬФА-БАНК» у м. Києві (МФО 300346), адреса: місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100: № НОМЕР_1 (980 українська гривня); № НОМЕР_2 (840-долар США); № НОМЕР_2 (980-українська гривня); № НОМЕР_3 (980-українська гривня), № НОМЕР_4 (978-євро), № НОМЕР_4 (980-українська гривня); № НОМЕР_4 (840-долар США) станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду із зупиненням видаткових операцій по зазначеним рахункам та в подальшому зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять або надійшли та вже знаходяться на вказаних рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати.

Враховуючи, що власник майна не був присутнім під час розгляду клопотання про арешт майна, а також те, що кримінальне провадження №0000266 від 21.05.2020 в частині ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Міжнародний експрес» () закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з чим адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт майна, який був накладений слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.07.2020.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.

Слідчий був належним чином повідомлений про розгляд клопотання, в судове засідання не з`явився та надіслав заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій зазначив, що кримінальне провадження в частині ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Міжнародний експрес» закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Слідчий суддя, вислухавши адвоката, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, дійшла висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Міжнародний Експрес» звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про скасування арешту у кримінальному провадженні за № 0000266 від 21.05.2020, який був накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.07.2020 на грошові кошти ТОВ «Міжнародний експрес», які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «АЛЬФА-БАНК» у м. Києві, з метою збереження речових доказів.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Таким чином, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів щодо тривалого застосування заходу забезпечення кримінального провадження, яке закрито в частині ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Міжнародний експрес», свідчить про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у правомірне володіння ОСОБА_4 належними їй грошовими коштами на підставі зазначених обставин, оскільки власником майна доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Приймаючи до уваги викладене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 липня 2020 року, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а отже, клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000266 від 21.05.2020, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт майна, який був накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.07.2020 (справа 761/22407/20).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1