Справа № 461/6133/19
Провадження № 1-кп/461/106/21
УХВАЛА

04.06.2021 року, Галицький районний суд міста Львова
у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участі:
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, українця, неодруженого, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , без реєстрації, раніше неодноразово судимого,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває вказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 який обвинувачується у заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, тобто у кримінальному правопорушення, передбаченому за ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою суду від 22 квітня 2021 року клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задоволено. Продовжено строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою на 60 діб, тобто до 20 червня 2021 року включно.

Прокурором у судовому засіданні заявлене та надано суду письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , строком на 60 днів. Подане клопотання мотивував тим, що на даний час продовжують існувати ризики, встановлені ухвалою слідчого судді під час обрання запобіжного заходу, а саме: можливість переховування ОСОБА_4 від суду, вчинення інших злочинів, перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні шляхом впливу на потерпілого, покази якого взяті за основу для підозри, свідків, які ще не допитані в ході судового слідства.

Потерпілий ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про зміну запобіжного заходу підозрюваному, на більш м`який - не пов`язаний з триманням під вартою.

Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечили. Захисник зазначив, що ризики про які вказав прокурор в своєму клопотанні є формальними та такими, що не відповідають дійсності, так як обвинувачений не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки відсутні фактичні дані, які б свідчили про такий його намір. Не погодився й з існуванням ризику впливу на потерпілого, адже в клопотанні прокурором зазначено лише припущення про можливість такого впливу, що не підтверджений жодним доказом, при цьому прокурором не враховано що потерпілий просив застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід. Крім того вказав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути єдиною підставою для тримання під вартою, а відтак клопотання просив задовільнити в повному обсязі та зміни обвинуваченому запобіжний захід на такий, що не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.

Відповідно до вимог ч. ч. 1 і 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

У пунктах 1-5 ч. 1 ст. 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є: особисте зобов`язання (1); особиста порука (2); застава (3); домашній арешт (4); тримання під вартою (5).

Запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора (ч. 4 ст. 176 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання, а так само і продовження строку дії запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (1); тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується (2); вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого (3); міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців (4); наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання (5); репутацію підозрюваного, обвинуваченого (6); майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (7); наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого (8); дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (9); наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (10); розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини (11); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (12) (п. п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України).

Положеннями ст. 199 КПК України передбачено, що при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи неможливість до спливу строку обраного раніше (продовженого) обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчити судовий розгляд кримінального провадження та прийняти остаточне рішення суд, керуючись зазначеними нормами процесуального права, зобов`язаний розглянути та вирішити заявлене прокурором клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Суд зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Суд також погоджується з позицією сторони обвинувачення, що певні ризики, які були встановлені на момент обрання запобіжного заходу, продовжують існування і на момент розгляду цього клопотання. В той же час прокурором не було доведено, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

З врахуванням вищевикладеного суд вважає, що продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою є надмірним засобом забезпечення кримінального провадження. Тому, його слід змінити на цілодобовий домашній арешт. Оскільки такий для ОСОБА_4 буде достатнім та необхідним для належної поведінки і таким, що зможе запобігти ризикам передбаченим статтею 177 КПК України, так як підстав для застосування більш суворого запобіжного заходу під час розгляду клопотання не встановлено.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу обвинуваченого, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 194, 199, 331, 369 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , -задовольнити частково.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 02 серпня 2021 року за місцем проживання - АДРЕСА_1 .
Покласти на обвинуваченого такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;
-не відлучатися з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якого він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Виконання ухвали покласти на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 .
Повний текст ухвали проголошений 08 червня 2021 року, о 16 год. 40 хв.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1