Справа № 202/8414/19
Провадження № 1-кс/202/2227/2021
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

29 квітня 2021 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Дніпропетровська, громадянки України, яка має вищу освіту, є заміжньою, пенсіонеркою, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчій СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулася з погодженим з прокурором клопотанням, в якому просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, посилаючись на те, що Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000109 від 27.02.2019 року, в якому 27 квітня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном (коштами) шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, тобто на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вчиненому організованою групою, якою ОСОБА_4 керувала як організатор, а також ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме у внесенні службовими особами до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчиненому організованою групою за участі декілька осіб, які попередньо зорганізувалися у стійке об`єднання для вчинення цього та іншого кримінальних правопорушень, об`єднаних єдиним планом з розподілом функцій учасників групи, спрямованих на досягнення плану, відомого всім учасникам групи, якою ОСОБА_4 керувала як організатор.

Слідчий зазначає, що причетність ОСОБА_4 до інкримінованих правопорушень підтверджується протоколом огляду місця події від 22.12.2020 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 та свідка ОСОБА_8 , протоколами тимчасових доступів до речей та документів, висновками судових експертиз, вилученими під час обшуку речовими доказами, зокрема актами форми КБ-2в та накладними тощо.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки вона підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років; незаконно впливати на свідків, які на теперішній час частково допитані у зв`язку з великим обсягом слідчих дій.

За цих підстав просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, вважав, що розмір застави має бути визначеній у сумі 829343,82 грн., що відповідає сумі збитку у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана та її захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

Слідчий суддя, оцінивши доводи прокурора та сторони захисту, у тому числі подані ними письмові докази, приходить до висновку, що клопотання слідчого задоволенню не підлягає з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що 27 квітня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується, насамперед, висновком судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого встановлені порушення при складенні актів виконаних робіт та різницю між вартістю фактично виконаних будівельних робіт на об`єкті з технічного переоснащення лінії зв`язку на дільниці «Запоріжжя-Комиш Зоря» (156 км) з урахуванням вартості ресурсу «Трубка HDPE діаметром 40/33 мм оранж» відповідно до накладних та тими, що зазначені в актах виконаних робіт форми КБ-2в, у загальному розмірі 829343,82 грн.

При цьому слідчий суддя відзначає, що обґрунтована підозра передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість підозри залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваної особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_4 та кримінально-правової кваліфікації діяння на сьогодні є достатні підстави стверджувати, що вона може бути причетною до інкримінованих їй кримінальних правопорушень, оскільки вона займала посаду заступника начальника структурного «Служби сигналізації і зв`язку» РФ «Придніпровська залізниця» та організовувала підписання та засвідчення актів приймання виконаних будівельних робіт.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує, що згідно з частиною першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки вона підозрюється у вчинення особливо тяжкого злочину.

Разом із тим, слідчий суддя звертає увагу, що згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя бере до уваги, що підозрювана, хоча й підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, яким завдано збитки на суму 829343,82 грн., в той же час вона має стійки соціальні зв`язки, а саме зареєстрована та проживає в місті Дніпрі, тривалий час перебуває у шлюбі, досягла пенсійного віку, має незадовільний стан здоров`я.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу тримання під вартою відсутні, оскільки прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, будь-яких об`єктивних даних вважати, що в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, підозрювана ухилиться від органу досудового розслідування чи буде здійснювати незаконний вплив на свідків немає, оскільки кримінальне провадження було розпочате ще у 2019 році, за час досудового розслідування були вилучені всі документи, які стосуються виконання робіт за договором, по яким проведено експертне дослідження, тобто на сьогодні більшість слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні проведена.

Посилання слідчого на ризик незаконно впливу підозрюваною на свідків не виправдовує застосування виняткового запобіжного заходу, оскільки свідки не перебувають у службовій залежності від підозрюваної, яка знаходиться на пенсії.

Отже, враховуючи вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватою, розмір збитку, завдання якого інкримінується, всі інші обставини, зокрема дані про особу підозрюваної, яка має стійки соціальні зв`язки, слідчий суддя приходить до переконання, що з урахуванням всіх вищевказаних обставин в їх сукупності, достатньою мірою для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із обмеженням особистої свободи, дозволить контролювати поведінку підозрюваної.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до правових позицій ЄСПЛ, викладених у рішеннях від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», рішенні від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України» для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії").

Виходячи з наведеного, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно неї в межах строку досудового розслідування запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їх залишати місце свого постійного проживання в певний період доби (з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби) та поклавши на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 9 травня 2021 року, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби та зобов`язати її:

- прибувати до слідчого, прокурора, судді за кожним викликом;

- не відлучатися з міста Дніпра без дозволу слідчого та прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Строк дії ухвали слідчого судді до 09.05.2021 року.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1