Провадження № 1-кс/947/1194/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ відділу поліції №4 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001454 від 07.12.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Одеської області, Любашівського району, с. Бобрик-2, українки, громадянки України, з неповною вищою освітою, не заміжньої, не працюючої, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно 03.12.2020 у невстановлений час та місці, у ОСОБА_5 , яка познайомилась з невстановленими слідством особами на ім`я « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_8 », виник умисел, направлений на умисне вбивство з корисних мотивів ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом підсипання йому в напої невідомої речовини отруйної дії.
Реалізуючи злочинний умисел, 07.12.2020 о 20.00 годині ОСОБА_5 , зустрівшись з раніше малознайомим ОСОБА_9 , на прохання останнього, направилась до квартири АДРЕСА_3 , де знаходячись в квартирі, діючи за попередньою домовленістю та згодою між особами на ім`я « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_8 », які чекали її біля будинку АДРЕСА_4 , підготувала раніше передану та завчасно заготовлену невідому речовину отруйної дії невстановленою слідством особою на ім`я « ОСОБА_7 » та відвернувши увагу ОСОБА_9 підсипала її в стакан із напоями, яку він спожив.
Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_5 , переконавшись, що ОСОБА_9 перебуває у спальній кімнаті в стані сп`яніння, відчинила квартиру АДРЕСА_3 з метою надання безперешкодного доступу невстановленим слідством особам на ім`я « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_8 » з якої останні усвідомлюючи, що ОСОБА_9 не подає ознаки життя, заволоділи його грошовими коштами на загальну суму 424 557 гривень та особистими речами.
Після чого ОСОБА_5 , спільно з невстановленим слідством особою на ім`я « ОСОБА_7 » та чоловіком на ім`я « ОСОБА_8 » з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Попередньою причиною смерті ОСОБА_9 є токсична дія неуточненої речовини, отруєння іншими і не уточненими хімічними та отруйними речовинами.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що підставою для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є ризики, які у відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України, встановлені під час застосування запобіжного заходу та до теперішнього часу не змінились. Крім того, продовження строку дії обов`язків обумовлюється необхідність проведення ряду процесуальних дій.
2. Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримала у повному обсязі.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні надав письмове заперечення на клопотання, вказавши, що клопотання необґрунтоване та не підлягає задоволенню, підозра необґрунтована та не підтверджена належними доказами, ризики відсутні, підозрювана має постійне місце проживання та реєстрації, має міцні соціальні зв`язки, раніше не судима, працює, у зв`язку з чим просив застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана в судовому засіданні підтримала думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
09.12.2020 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК - умисне протиправне позбавлення життя іншої особи (вбивство) вчинене з корисливих мотивів за попередньої змовою групою осіб; ч. 4 ст. 187 КК України, тобто у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, спрямований на заволодіння майном у особливо великих розмірах, вчинений за попередньою змовою групою осіб.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, підтверджується: протоколом огляду місця події від 07.12.2020 року, а саме квартири АДРЕСА_3 , протоколом огляду місця події від 07.12.2020 року, а саме транспортного засобу "Audі A6", чорного кольору, д/н НОМЕР_1 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.12.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.12.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 07.12.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 07.12.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 07.12.2020 року, протоколом огляду трупи від 07.12.2020 року, протоколом огляду місця події від 08.12.2020 року, а саме кімнати АДРЕСА_5 , протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09.12.2020 року, протоколом допиту поет прілого ОСОБА_15 від 09.12.2020 року, протоколом проведення слідчого експерименту від 09.12.2020 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_16 від 16.12.2020 року, та іншими матеріалами клопотання в сукупності.
Крім того, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.
4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати.
10.12.2020 року Київським районним судом м. Одеси щодо підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, а саме до 05.02.2021 року.
Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, те що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, які призвели до тяжких наслідків у вигляді смерті людини, враховуючи суспільний суспільно-небезпечний характер, особливу зухвалість такого кримінального правопорушення, те що підозрювана місце ймовірного вчинення кримінального правопорушення покинула, слідчий суддя приходить до переконання, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, враховуючи також те, що підозрюваній при ознайомленні з матеріалами клопотання та кримінального провадження стануть відомі особи потерпілого та свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику у вигляді можливого незаконного впливу на потерпілого та свідків даного кримінального провадження, схиляючи їх до надання неправдивих показань, усвідомлюючи тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Слідчий суддя також бере до уваги, обставини вчинення кримінальних правопорушень, їх специфіку, зокрема, корисливий характер, а також характеризуючи дані підозрюваної, відповідно до яких остання офіційно не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку, слідчий суддя приходить до переконання, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення.
Викладене свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 ..
4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення, метою і підставою продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного є необхідність запобігання ризикам, а також виконання ряду процесуальних дій в рамках даного кримінального провадження.
Згідно постанови керівника Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_17 від 29.01.2021 року, строк досудового розслідування кримінального провадження №0001454 від 07.12.2020 року продовжено до 09.03.2021 року, оскільки за вказаними матеріалами досудового розслідування необхідно виконати наступне:отримати тимчасовий доступ до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю та здійснити аналіз отриманих відомостей в результаті тимчасових доступів до речей та документів, що містять інформацію про телефонні номери, а також вхідні та вихідні дзвінки на них, у операторів надання телекомунікаційних послуг ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «ВФ Україна», про зв`язок абонентів, а саме підозрюваної ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_16 , провести молекулярно-генетичну експертизу, судово-імунологічну експертизу, судово-цитологічну експертизу, трасо логічну експертизу, амбулаторну судово-психіатричну експертизу підозрюваної ОСОБА_5 , судово-психіатричну експертизу підозрюваного ОСОБА_16 , виконати вимоги ст..ст. 283, 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр.
Відтак, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави є неможливим з огляду на те, що підозрювана офіційно не працевлаштований, а застосування запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом продовження дії відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі вищевикладеного, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваній ОСОБА_5 строку тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №4 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001454 від 07.12.2020 року - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 33 (тридцять три) дні, до 09.03.2021 року в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі "Одеській слідчий ізолятор".
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1