Провадження №: 1-кс/755/919/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" лютого 2021 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0006306 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Сергіївка Білгород-Дністровського району Одеської області, громадянина України, з неповною вищою освітою, працюючого сортувальником в ТОВ «Асістент», військовозобов`язаного, розлученого, маючого на утриманні малолітню доньку, 2012 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
22.02.2021 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0006306 відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
ІІ. Зміст клопотання слідчого, погодженого з прокурором.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 27.12.2020, приблизно о 12 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та чоловіком на ім`я ОСОБА_8 , інших анкетних даних невідомо, перебували за адресою: АДРЕСА_2 , де вживали спиртні напої. Після спільного розпиття однієї пляшки горілки, ємністю 0,7 л., ОСОБА_5 вирішив піти до свого наглядно знайомого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , нібито під приводом повернення власного майна, яке знаходилось у ОСОБА_9 , запропонувавши ОСОБА_7 , піти разом з ним, на що останній погодився.
Вийшовши з кімнати АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 , припускаючи можливий конфлікт з ОСОБА_9 та маючи на меті нанесення тілесних ушкоджень останньому, взяв із собою раніше заготовлене знаряддя для нанесення тілесних ушкоджень (кухоний ніж), який поклав до правої кишені куртки, в яку був вдягнений.

У подальшому, 27.12.2020, приблизно о 15 годині 20 хвилин, за адресою: м.Київ, вул.Будівельників, 5, перебуваючи навпроти через дорогу від магазину «Фора», ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зустріли ОСОБА_9 . В цей час у ОСОБА_5 з ОСОБА_9 виник словесний конфлікт на ґрунті нібито повернення належного ОСОБА_5 майна, який зі слів останнього він залишив у ОСОБА_9 . Далі словесний конфлікт між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 переріс у штовханину, в ході якої ОСОБА_5 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння штовхав ОСОБА_9 у груди. В свою чергу ОСОБА_9 , усвідомлюючи перевагу у фізичній силі ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 , стан їхнього алкогольного сп`яніння, агресивну налаштованість до нього, з метою самозахисту дістав розкладний ніж, який продемонстрував нападникам, та почав тікати, але ОСОБА_5 та ОСОБА_7 свої дії не припинили, і почали наздоганяти потерпілого.
Далі переслідуючи потерпілого, ОСОБА_7 біля одного з дерев взяв дерев`яну палицю, з метою в подальшому вибити нею ніж з рук ОСОБА_9 .
Наздогнавши потерпілого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на умисне нанесення тяжких тілесних ушкодженьОСОБА_9 , внаслідок нібито неповернення останнім майна, яке належить ОСОБА_5 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне нанесення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , діставши із правої кишені куртки раніше підготовлений для вчинення злочину ніж, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, тримаючи в правій руці ніж, скориставшись моментом коли ОСОБА_7 намагався вибити з рук у ОСОБА_9 розкладний ніж, ОСОБА_5 зробивши різкий випад в бік ОСОБА_9 та наніс один цілеспрямований колото-різаний в грудну клітину останньому в область серця, після чого потерпілий одразу впав на землю.
Після цього, ОСОБА_5 , побачивши, що потерпілий ОСОБА_9 не спроможний чинити подальший опір, поклавши ніж до правої кишені куртки, в яку був вдягнений, з місця вчинення злочину зник.
В подальшому ОСОБА_9 госпіталізовано до КМКЛ ШМД за адресою: м.Київ, вул.Братиславська, 3.
Згідно довідки №309 від 27.12.2020 р., виданої КМКЛ ШМД, внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було заподіяно проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ушкодженням лівого передсердя, гемоперікард, томпонада серця, поранення нижньої долі лівої легені, гемоторакс, забійна рана м`яких тканин потиличної ділянки голови.
27.12.2020 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
28.12.2020 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
На думку слідчого, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами проведення огляду місця події від 27.12.2020; допитами свідків; протоколами проведення слідчих експериментів; протоколом обшуку підозрюваного; протоколом допиту потерпілого; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
Строк тримання під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 27.02.2021 року.
Строк досудового розслідування завершується 27 лютого 2021 року, однак для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, а саме:

-завершити судово-медичну експертизу та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилучених зрізах нігтьових пластинах та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилученому змиву речовини бурого кольору та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилученому предмету, зовні схожого на дерев`яну палицю та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-завершити судово-медичну імунологічну експертизу по вилученій куртці чоловічій із плямами бурого кольору та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-завершити судово-медичну цитологічну експертизу по зрізам нігтьових пластинах та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження;

-відкрити матеріали для ознайомлення сторонам кримінального провадження та надати їм можливість для ознайомлення;

-скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, які слід вручити підозрюваному та його захиснику, та при необхідності виконати інші слідчі дії.

Виконати зазначені процесуальні дії в двомісячний строк не виявилося можливим, у зв`язку з тривалістю проведення даних слідчих (процесуальних) дій та великою кількістю судово-медичних експертиз, а також складності кримінального провадження (необхідності проведення значної кількості слідчих дій).

Завершити досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню та провести в повному обсязі вказані вище процесуальні дії можливо в трьох місячний строк.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
1) п.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років;
2) п.2 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може знищити, або сховати не відшукані речові докази.
3) п.3 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;
4) п.4. ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування.
На думку слідчого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.
В той же час, як зазначає слідчий, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і тому вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією Європейського суду з прав щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти Росії»).
На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до трьох місяців в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.
ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання слідчого.
1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
2.Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що визнає свою провину, однак він не конфліктна людина, потерпілий був налаштований агресивно під час бесіди і це вивело його з рівноваги, має бажання допомогти потерпілому, відшкодувати шкоду, проти задоволення клопотання заперечував, просив змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з триманням під вартою.
3.Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 також заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, неправильну кваліфікацію даного кримінального правопорушення, а також зауважила на порушенні строку подання даного клопотання. Крім того, зазначила, що підозрюваний вину не заперечує, співпрацює зі слідством, працює за трудовим договором, має місце реєстрації та проживає у гуртожитку, тобто має міцні соціальні зв`язки. Просила застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт у гуртожитку.
ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до пункту 205 розділу XІ «Перехідні положення» КПК України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

Під час досудового розслідування та під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою подається не пізніше ніж за десять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:
1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;
2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.
Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.
Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Судом було встановлено, що 27.12.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України (кримінальне провадження №0006306).
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст.199 КПК України.
27.12.2020 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
28.12.2020 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 29.12.2020 року відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколами проведення огляду місця події від 27.12.2020; допитами свідків; протоколом проведеного слідчого експерименту з свідком ОСОБА_7 ; протоколом особистого обшуку підозрюваного; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.
Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Крім того, слідчий суддя враховує наявність об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою, необхідність завершити судово-медичну експертизу та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилучених зрізах нігтьових пластинах та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилученому змиву речовини бурого кольору та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; завершити судово-медичну цитологічну експертизу по вилученому предмету, зовні схожого на дерев`яну палицю та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; завершити судово-медичну імунологічну експертизу по вилученій куртці чоловічій із плямами бурого кольору та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; завершити судово-медичну цитологічну експертизу по зрізам нігтьових пластинах та висновок експерта долучити до матеріалів кримінального провадження; відкрити матеріали для ознайомлення сторонам кримінального провадження та надати їм можливість для ознайомлення; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, які слід вручити підозрюваному та його захиснику, та при необхідності виконати інші слідчі дії, та те, що заявлені раніше ризики не зменшилися та виправдовують тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину проти життя та здоров`я особи, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі, раніше не судимий, зареєстрований та проживає за різними адресами, постійного місця проживання на території міста Києва, де проводиться досудове розслідування, не має, підозрюється у вчиненні злочину в стані алкогольного сп`яніння.
Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , конкретні обставини справи, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, тому клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 відповідно до ухвали слідчого судді від 29.12.2020 року до трьох місяців в межах строку досудового розслідування.
При цьому наявність даних про особу підозрюваного, на що посилається сторона захисту, як на одну з підстав для відмови у задоволенні клопотання слідчого, на думку слідчого судді не виключають наявність зазначених вище ризиків, а також ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.
Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному відсутні.
Суд також враховує при вирішенні даного питання, що не можливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку, і будь-які належні докази, які б свідчили про те, що підозрюваний страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, слідчому судді не надані.
Також слідчий суддя, враховуючи підвищену суспільну небезпеку даного злочину та конкретні обставини справи, вважає, що доводи захисника з приводу порушення строку подання клопотання про продовження запобіжного заходу в даному випадку не є істотним порушенням, та підставою для відмови в задоволенні клопотання, в тому числі враховуючи, що органом досудового розслідування було дотримано загальноприйнятий строк подання такого клопотання передбачений ст.199 КПК України, тобто не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховані слідчим суддею при вирішенні даного клопотання.
VІ. Визначення застави.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при постановлені ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 29.12.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчинення злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважав за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Ухвалюючи рішення про продовження строків тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя також вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання сторони захисту про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0006306 відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ухвали слідчого судді від 29.12.2020 року в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0006306, до 28 березня 2021 року, без визначення розміру застави.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику, та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 15-30 годині 26 лютого 2021 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м. Києва ОСОБА_1