Віньковецький районний суд Хмельницької області
Єдиний унікальний номер № 670/843/20
Провадження № 1-кс/670/33/21
УХВАЛА
25 травня 2021 року смт. Віньківці
Слідчий суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 про скасування арешту майна -- транспортного засобу, у якому адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Віньковецького районного суду від 22.12.2020 року на автомобіль ВАЗ 2121, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та зобов`язати заступника начальника ВРЗСТ СВ Хмельницького ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 повернути ОСОБА_2 вищевказане майно.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні органу досудового розслідування Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області перебували матеріали кримінального провадження № 0000167, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань по факту вчинення кримінального правопорушення ,передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

22.12.2020 року ухвалою слідчого судді Віньковецького районного суду накладено арешт на автомобіль ВАЗ 2121, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_2 .

Транспортний засіб передано на зберігання на штраф майданчик Віньковецького ВнП Ярмолинецького ВП ГУНП в Хмельницькій області.

Постановою заступника начальника ВРЗСТ СВ Хмельницького ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 кримінальне провадження № 0000167 від 18.12.2020 року закрито у зв`язку із встановленням відсутності в діях водія ОСОБА_2 складу кримінального правопорушення, та постановлено автомобіль повернути власнику.

Таким чином на сьогоднішній день у зв`язку із закриттям кримінального провадження необхідність в арешті майна відпала,що є підставою для задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Водночас Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року в справі № 727/2878/19 дійшла висновку, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства. Натомість питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

За загальним правилом, яке визначене у ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Із змісту зазначених норм слідує, що розгляд клопотань з питань застосування заходів забезпечення кримінального провадження належить до повноважень слідчого судді ,та незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні, установи відповідні державні органи, уповноважені на досудове розслідування.

Отже територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Наказом Національної поліції України від 18 грудня 2020 року № 995 посади Віньковецького ВнП Ярмолинецького ВП в Хмельницькій області скорочені, зокрема і посади слідчого відділення, та створено слідчий відділ при Хмельницькому районному управлінні поліції ГУНП в Хмельницькій області.

Таким чином, підрозділ слідства по обслуговуванню Віньковецької селищної ОТГ, на території якої знаходиться Віньковецький районний суд, знаходиться в Хмельницькому районному управлінні поліції ГУНП в Хмельницькій області, а сектор поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 3 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області з місцем розташування в смт. Віньківці не містить у своєму складі органів слідства.

Відповідно до висновків Верховного Суду у справі № 487/7605/19 від 22 квітня 2020 року територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Законодавець, установлюючи правила підсудності, виходить із того, що правовий статус суду, його функції та суворо визначений порядок діяльності - запорука точного й неухильного додержання процесуальної форми кримінального провадження, гарантія забезпечення правосуддя стосовно всіх учасників розгляду.

Інститут підсудності - публічний інститут кримінального процесуального права. Адже дотримання правил підсудності - обов`язок суду, який не залежить від особистого волевиявлення сторін. За рахунок його запровадження забезпечується оптимальне функціонування судової системи, створюються умови для вирішення поставлених перед нею завдань щодо забезпечення прав людини та громадянина, захищається державний інтерес у справедливому судочинстві.

Частиною 3 ст. 9 КПК України визначено,що закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Тому враховуючи те, що СВ Віньковецького ВнП Ярмолинецького ВП ГУНП в Хмельницькій області ліквідовано, та на час подання вказаного клопотання органом досудового розслідування є СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області з місцем знаходження - м. Хмельницький, юрисдикція Віньковецького районного суду Хмельницької області не поширюється на даний орган досудового розслідування, а питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала, разом із доданими матеріалами, як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Крім того слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє її права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Керуючись ст. 131, ст. 132, ст. 174 КПК України, --

УХВАЛИВ:
Клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Віньковецького районного суду Хмельницької області від 22.12.2020 року в межах кримінального провадження № 000167 від 18.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України, та додані до нього матеріали, повернути як таке, що не підлягає розгляду у Віньковецькому районному суді Хмельницької області.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, її право на подання клопотання до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя
Віньковецького районного суду О.Волкова