Справа № 463/7815/21
Провадження № 1-кп/463/536/21
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання

21 липня 2021 року Личаківський районний суд м.Львова в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисників - ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

обвинувачених - ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 ,

потерпілого - ОСОБА_13 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000117 від 24.09.2020 року про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.1 ст.255-1, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.146, ч.1 ст.255-3 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України,

в с т а н о в и в :

09 липня 2021 року до Личаківського районного суду м.Львова поступив обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 24.09.2020 року про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.1 ст.255-1, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.146, ч.1 ст.255-3 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України.
Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 12.07.2021 року по даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.
В підготовче судове засідання з`явилися прокурор, захисники, обвинувачені та потерпілий.
З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.1 ст.255-1, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.146, ч.1 ст.255-3 КК України, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України. Копію обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування обвинуваченим вручено.
Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для його повернення суд не вбачає, підстав для закриття провадження не має, кримінальне провадження підсудне Личаківському районному суду м.Львова.
Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, суд вважає, що відповідно до ч.1 ст.316 КПК України, слід призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.1 ст.255-1, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.146, ч.1 ст.255-3 КК України, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України.
В підготовчому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування до обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки вони обвинувачуються у вчиненні тяжких злочинів, можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, продовжити займатись злочинною діяльністю, вчинити інше кримінальне правопорушення. А тому більш м`які запобіжні заходи на думку прокурора не в силі запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених. Зважаючи на те, що обвинувачені обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, з погрозами застосування насильства та застосуванням насильства, наявні підстави не визначати розмір застави обвинуваченим.

Потерпілий ОСОБА_13 підтримав клопотання прокурора про застосування до обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 відносно клопотання прокурора заперечила, з підстав викладених у письмових запереченнях. Просила застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту. Додатково зазначила, що прокурором не обґрунтовано належними доказами ризиків, які заявлені у клопотанні, обвинувачений ОСОБА_7 має постійне місце проживання, стійкі соціальні зв`язки, на його утриманні знаходяться двоє малолітніх дітей, його сім`я на сьогоднішній день перебуває у скрутному матеріальному становищі, обвинувачений позитивно характеризується за місцем проживання, приймає активну участь у сфері позитивного розвитку суспільства м.Червоноград, що в сукупності підтверджується доданими документами.

Захисник ОСОБА_5 відносно клопотання прокурора заперечив, просив відмовити у задоволенні клопотання, з підстав викладених у письмових запереченнях. Додатково зазначив, що клопотання є необґрунтованим, ризики жодними доказами не підтверджені, при цьому, прокурором не доведено, що відсутність в обвинуваченого ОСОБА_8 стійких соціальних зв`язків, тяжкість вчинених кримінальних правопорушень надає йому можливість переховуватись від суду, впливати на потерпілого та свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник ОСОБА_6 відносно клопотання прокурора заперечив, просив застосувати до обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 запобіжний захід у виді домашнього арешту. Додатково зазначив, що на сьогоднішній день відсутні ризики передбачені ст.177 КПК України для застосування найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, такі прокурором не доведені та не підтверджені належними доказами.

Обвинувачені підтримали позицію своїх захисників.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Судом встановлено, що відносно підозрюваного ОСОБА_7 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 10.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 26.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 24.07.2021 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_8 ухвалою Львівського апеляційного суду від 26.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 26.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 24.07.2021 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_9 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 10.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 25.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 23.07.2021 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_10 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 10.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 25.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 23.07.2021 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_11 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 09.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 26.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 24.07.2021 року.
Відносно підозрюваного ОСОБА_12 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 10.02.2021 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, який був продовжений ухвалами слідчих суддів, останній раз ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 26.05.2021 року. Строк дії запобіжного заходу закінчується 24.07.2021 року.
Під час розгляду клопотань про застосування запобіжних заходів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вже були досліджені обставини щодо обґрунтованості підозри останніх, з яким суд погоджується у повному обсязі.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених, суд враховує вимоги п.п.3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
За змістом закону тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Ризиками, які дають підстави суду застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою слід вважати той факт, що обвинувачені обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, оскільки обвинувальний акт надійшов на розгляд суду, останні не працюють, покарання, яке загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винуватими у вчиненні інкримінованих їм кримінальних правопорушень, свідчить про високий ступінь ризику переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, судовий розгляд на даний ще не розпочато, а тому, наявні всі підстави для застосування обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам, шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом на даному етапі не встановлено.
При цьому, доводи сторони захисту щодо можливості застосування до обвинувачених інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовують вищенаведених висновків суду.
На підставі наведеного, суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування відносно обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, так як інкриміновані обвинуваченим злочини вчинені із застосуванням насильства до потерпілого, що є небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу.
Крім того, 21.07.2021 року потерпілим ОСОБА_13 подано цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позивач просить стягнути на його користь з кожного відповідача ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 завдану немайнову (моральну) шкоду у розмірі по 500000,0 гривень; також просить стягнути на його користь з відповідача ОСОБА_8 завдану майнову шкоду у розмірі 158000,0 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на дату подання позову становить 4300760,0 гривень.
Частина 4 ст.128 КПК України передбачає, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Спеціальним законом, що визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір», згідно з ч.ч.1, 2 ст.9, якого судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч.9 ст.185 ЦПК України, заяви, скарги, клопотання, визначені цим кодексом України, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Пунктами 26, 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим, суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені ЦПК України, зокрема, в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору. Судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку «одержувач» зазначити найменування територіального органу Державної казначейської служби України за місцем знаходження суду, який розглядає справу. Якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року 2270,0 гривень.
Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлений у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, з позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру на суму 4300760,0 гривень, однак до матеріалів заяви не додано платіжне доручення, що підтверджує сплату судового збору за вищезазначену позовну вимогу.
У відповідності до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 11350,0 гривень.
Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищезазначені недоліки цивільного позову, суд вважає за необхідне залишити такий без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання ухвали для їх усунення, які слід усунути наступним чином, а саме: надати до суду належний доказ сплати судового збору у встановленому законодавством порядку, подати до суду відповідну квитанцію.

Суд роз`яснює, що вказані недоліки позовної заяви слід усунути у визначений судом строк та попереджає, що у протилежному випадку, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.131, 177, 178, 183, 194, 314-316, 372, 375 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000117 від 24.09.2020 року про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.1 ст.255-1, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.2 ст.146, ч.1 ст.255-3 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України - прийняти до провадження Личаківського районного суду м.Львова та призначити до судового розгляду суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Визнати обов`язковою участь у розгляді кримінального провадження прокурора, захисників, обвинувачених та потерпілого.

Клопотання прокурора про застосування відносно обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

У задоволенні клопотань захисників про зміну запобіжних заходів - відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, терміном на 60 днів.

Строк дії ухвали в частині запобіжних заходів визначити з 21 липня 2021 року до 17 вересня 2021 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Позовну заяву ОСОБА_13 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Попередити позивача, що у випадку неусунення ним зазначених недоліків позовної заяви у встановлений судом строк така буде визнана неподаною та повернута йому.

Доручити Личаківському районному відділу з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області на підставі положень ст.314-1 КПК України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в строк протягом 14 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Доручити Мостиському районному сектору з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області на підставі положень ст.314-1 КПК України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , в строк протягом 14 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Доручити Мостиському районному сектору з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області на підставі положень ст.314-1 КПК України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , в строк протягом 14 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Доручити Городоцькому районному сектору з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області на підставі положень ст.314-1 КПК України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , в строк протягом 14 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Доручити Мостиському районному сектору з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області на підставі положень ст.314-1 КПК України скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , в строк протягом 14 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

На ухвалу суду в частині застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Личаківський районний суд м.Львова протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1