УХВАЛА
Іменем України

16.08.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
Адвокат звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира №295/15086/20 на транспортний засіб «Оpel Vectra» реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 та зобов`язати слідчого або особу в провадженні якої фактично перебуває кримінальне провадження, повернути транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_4 . В обгрунтування клопотання вказано, що необхідність у накладенні арешту на вказане майно відпала, оскільки кримінальне провадження, в рамках якого арешт було накладено, закрито.

Від ОСОБА_4 надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні Відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебувало кримінальне провадження № 0000830 від 13.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 15.12.2020 року накладено арешт на автомобіль марки «Оpel Vectra » реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебував під керуванням ОСОБА_4 та відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , належить ОСОБА_6 , тимчасово позбавлено власника, користувача та третіх осіб вказаного майна можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказаний транспортний засіб.

Постановою слідчого ОСОБА_5 від 27.02.2021 року кримінальне провадження №0000830 від 13.12.2020 року закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.
Згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду, наведеного у постанові від 30.06.2020 року у справі №727/2878/19, на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, з урахуванням мети вжиття заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, оскільки кримінальне провадження №0000830 закрито, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість поданого клопотання, оскільки підстави для подальшого застосування арешту майна відсутні.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.
Скасувати у повному обсязі арешт, накладний ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 15.12.2020 року, з автомобіля марки «Оpel Vectra» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , належить ОСОБА_6 та повернути вказане майно власнику (володільцю).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1