Справа № 953/6710/20
н/п 1-кс/953/768/21
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" лютого 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
представника заявника - адвоката ОСОБА_3 ,

встановив:
В обґрунтування клопотання посилався на те, що відповідно до ухвали слідчого судді про накладення арешту, залишеної без змін ухвалою Харківського апеляційного суду від 03.12.2020, метою накладення арешту на вилучене майно, а саме електронну техніку, була необхідність огляду вказаних предметів із подальшим проведенням відповідних експертиз щодо них. Відповідно до постанови слідчого у кримінальному провадженні від 10.11.2020 про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи, на проведення експертного дослідження було направлено лише частину майна, вилученого під час обшуку. Так, мобільний телефон Iphone model A 1661, IC 579С- НОМЕР_1 , планшет IPAD MR6P2RK/A, s/n НОМЕР_2 , вилучені в кімнаті, де мешкає ОСОБА_4 , на проведення експертизи не направлені, а отже перебувають у володінні органу досудового розслідування безпідставно. Крім того, стороною обвинувачення не отримано жодних доказів, які б вказували на приналежність грошових коштів саме підозрюваному ОСОБА_5 , та на злочинний характер набуття вказаних коштів, а отже продовження застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту. Вказане процесуальне рішення ставить власника майна ОСОБА_4 у надзвичайно складне матеріальне становище, обмежуючи її правомочності власника у мирному володінні, користуванні та розпорядженні її майном.
Представник заявника в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Слідчий СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 , до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання у його відсутність та проти задоволення клопотання заперечує, оскільки вилучене майно за місцем мешкання підозрюваного ОСОБА_5 має значення речових доказів по кримінальному провадженню, а частина вилученого майна направлена до ХНДІСЕ ім. проф. Бокаріуса для проведення комп`ютерно-технічної експертизи. Вважає, що вилучені грошові кошти отримані внаслідок протиправної діяльності ОСОБА_5 , оскільки ні він, ні його співмешканка ОСОБА_7 не працевлаштовані та не мають джерела офіційного доходу.
Слідчий суддя, вислухавши доводи представника заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
15.10.2020 р. ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладений арешт на майно, в тому числі яке було вилучене в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти у розмірі 155 000 грн., у розмірі 3700 дол. США, мобільний телефон Iphone model A 1661, IC НОМЕР_3 , планшет IPAD MR6P2RK/A, s/n НОМЕР_2 .
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування…, якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту з майна.
Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді від 15.10.2020 р. при розгляді клопотання про арешт майна, не змінилися, а саме те, що арештоване майно є речовим доказом матеріальним об`єктом, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Заявником не доведена необхідність скасування застосованого судом арешту на майно в рамках кримінального провадження, оскільки на думку слідчого судді наявні ризики, передбачені абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1