УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 007 66 від 26.02.2021, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з неповною середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, утриманців не має, зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , судимий,
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 26.02.2021 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 121 КК України, відповідно до якої останній 25.02.2021, перебуваючи на сьомому поверсі будинку АДРЕСА_2 , у стані алкогольного сп`янінні вступив у словесний конфлікт з ОСОБА_8 , під час якого ОСОБА_4 наніс потерпілому не менше одного удару предметом, що має колюче-ріжучі властивості, в живіт, спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.02.2021 до підозрюваного застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжений по 20.06.2021.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.05.2021 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до п`яти місяців, тобто до 25.07.2021.
На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, знищення чи спотворення речей, що мають значення для вставнолення обставин вчинення інкримінованих злочинів, а також вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вважали, що підозра не обґрунтована, наведені стороною обвинувачення ризики не процесуальної поведінки ОСОБА_4 не доведені, оскільки останній має на утриманні хвору матір, постійне місце мешкання та місце роботи, тобто наміру переховуватись або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню не має.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києві від 23.04.2021 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, знищення чи спотворення речей, що мають значення для вставнолення обставин вчинення інкримінованих злочинів та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання існування зазначеного у попередній ухвалі ризику неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя,оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя бере до уваги, що інкриміновані підозрюваному злочини вчинені з умислом заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 шляхом нанесення удару предметом, що має колюче-ріжучі властивості, що вказує на антисоціальну спрямованість підозрюваного, та надає підстави для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 .

Слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваного хворої матері, яка потребує піклування, постійного місця мешкання на території м. Києва, хоча і мінімізують певним чином ризик переховування від слідства та суду, однак повністю його не виключає.
Крім того, враховуючи, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, сім`ї, утриманців, тобто тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити його від вчинення дій з метою переховування, слідчий суддя вважає, що наведений вище ризик не втратив своєї актуальності.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику щодо вчинення підозрюваним незаконних дій з метою здійснення впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Крім того, враховуючи що обвинувачений раніше засуджений за вчинення злочинів проти життя та здоров`я людини, не виключено, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час необхідно завершити судові експертизи, ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування та скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочиніу, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.05.2021 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до п`яти місяців, тобто до 25.07.2021, отже, саме в цих межах можливе продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк дії застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 25 липня 2021 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1