Справа № 953/7565/21
н/п 1-кс/953/4042/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Слідчий також вказує, що 20.04.2021 о 04:50 год. до зони митного контролю МАПП «Гоптівка» МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби прибув громадянин України ОСОБА_5 , що слідував в напрямку руху з Російської Федерації до України. Під час проходження прикордонно-митного контролю відбулося спрацювання службового собаки на рюкзак з речами громадянина ОСОБА_5 , під час огляду якого було виявлено невідому речовину порошкоподібного походження, що має ознаки наркотичної та психотропної.
20.04.2021 в ході проведення огляду місця події на МАПП «Гоптівка» МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби у ОСОБА_5 виявлено та вилучено наступні предмети, речі та документи, а саме: рюкзак чорного кольору із написом «Kingsons», барсетка темного кольору та пакет жовтого кольору; 212 згортків синього та зеленого кольорів із порошкоподібною речовиною всередині; мобільний телефон марки «Samsung» білого кольору, серійний номер НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «itel» синього кольору IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 .
20.04.2021 виявлені під час огляду місця події та затримання ОСОБА_5 окремі предмети та документи визнані речовими доказами. 20.04.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України.
На даний час тимчасово вилучене майно зберігається на території Управління СБ України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Слідчий, посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, просить накласти арешт на майно, яке було вилучено у ОСОБА_5 .
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1)правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно з ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Вилучені під час огляду місця події та затримання ОСОБА_5 предмети та документи, відповідно до протоколу огляду місця події та протоколу затримання особи від 20.04.2021, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику використання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Арештоване майно зберігати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1