Справа № 296/1477/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Куйбишевське Кокчетавсьої області, республіка Казахстан, українця, громадянина України, освіта середня, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, офіційно працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 11.11.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095,-
ВСТАНОВИВ:
19.02.2021 слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , в обґрунтування якого зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 11.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у достовірно невстановлений день, час та місці у ОСОБА_5 виник умисел спрямований на придбання, носіння, зберігання та збут вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
З метою реалізації вказаного умислу ОСОБА_5 , у порушення постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 24.01.1995, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристрої вітчизняного виробника для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями, метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС №662 від 21.08.1998 та Положення про дозвільну систему, затвердженої постановою КМУ № 576 від 12.10.1992, у невстановлений слідством день, за невстановлених слідством обставин, у невстановлений слідством спосіб незаконно придбав бойовий пістолет системи «Макарова» калібру 9 мм. серії НОМЕР_1 , який є бойовою стрілецькою зброєю; 6 (шість) патронів, які є боєприпасами ручної стрілецької вогнепальної зброї з важкою кулею «FMJ» зі свинцевим осердям, які зберігав при собі без передбаченого законом дозволу до 17.02.2021.
У подальшому, продовжуючи реалізацію власного умислу, ОСОБА_5 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїй дій, що направлені на збут вогнепальної зброї та бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, 17.02.2021 близько 19 год. 48 хв. переніс бойовий пістолет системи «Макарова» калібру 9 мм. серії НОМЕР_1 , який є бойовою стрілецькою зброєю; 6 (шість) патронів, які є боєприпасами ручної стрілецької вогнепальної зброї з важкою кулею «FMJ» зі свинцевим осердям до адреси: АДРЕСА_2 , неподалік від АЗС «WOG».
Перебуваючи за відповідною адресою у вказаний день та час ОСОБА_5 збув особі зі зміненими анкетними даними ОСОБА_9 за грошові кошти в сумі 26 500 грн. бойовий пістолет системи «Макарова» калібру 9 мм. серії НОМЕР_1 , який є бойовою стрілецькою зброєю; 6 (шість) патронів, які є боєприпасами ручної стрілецької вогнепальної зброї з важкою кулею «FMJ» зі свинцевим осердям, після чого був затриманий працівниками Національної поліції України.
18.02.2021 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у незаконному придбанні, носінні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_5 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 7 років, об`єктивно встановлено, що під загрозою тяжкості покарання підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення, для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належну процесуальну поведінку та проведення досудового розслідування у розумні строки. Таким чином, саме з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, встановлення всіх причетних осіб, притягнення їх до відповідальності, тощо, є доцільним обрати запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів об`єктивно не зможе запобігти вказаним ризикам.
Так, метою застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання встановленим і доведеним наявним ризикам, передбаченим п.п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.
Зокрема, орган досудового розслідування, керуючись, п.1 ч.1 ст.177 КПК України має дійсні підстави вважати, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи те, що він може бути засуджений до реальної міри покарання, а тому з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Також керуючись п.2 ч.1 ст.177 КПК України орган досудового розслідування не виключає можливості та вважає актуальним ризик того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та на даний час не були встановлені. Зокрема, на даний час не встановлено місце отримання вогнепальної зброї та бойових припасів, усіх причетних до цього осіб, тощо.
Орган досудового розслідування керуючись п.3 ч.1 ст.177 КПК України також вважає об`єктивним ризик незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, інших учасників у даному кримінальному провадженні, з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності і покарання. А тому є дійсні підстави вважати, що, перебуваючи на волі, підозрюваний буде намагатися незаконно вплинути на свідків, інших учасників у кримінальному провадженні.
Також, керуючись п.4 ч.1 ст.177 КПК України, орган досудового розслідування об`єктивно вважає, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом не прибуття чи несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду, оскільки офіційно ніде не працює, тощо.
Таким чином, враховуючи, що з огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, ступінь суспільної небезпеки даних злочинів, зумовленої тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення в цілому, відсутність офіційного джерела доходу у підозрюваного, а також міцних соціальних зв`язків, тяжкість покарання, що йому загрожує, з метою запобігання наявним вищевказаним ризикам неможливо застосувати до останнього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжного заходу необхідно обрати підозрюваному не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, зазначених у клопотанні.
Підозрюваний у судовому засіданні просить відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки розкаюється у скоєному та проживає разом з дружиною, яка потребує лікування.

Захисник у судовому засіданні у задоволенні клопотання просить відмовити та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби, оскільки ОСОБА_5 має постійне місце проживання та роботи.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 17.02.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку, передбаченому ст.208 КПК України.
18.02.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у незаконному придбанні, носінні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно положень ч.ч.1, 2, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(с) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 36).
Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).
Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, є достатніми та на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підтверджують наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, підозрюваний причетний до цієї події та обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується, зокрема, протоколом огляду та вручення грошових коштів від 17.02.2021; протоколом огляду покупця від 17.02.2021;протоколом огляду предмету від 17.02.2021;матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій; висновком експерта від 18.02.2021; висновком експерта від 18.02.2021; протоколом огляду предмету від 18.02.2021.

Крім того, прокурор у судовому засіданні вказав на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, сховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та на даний час не були встановлені; можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, інших осіб, які ще не допитані; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі строком від 3 до 7 років, тому підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання; може незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження; може знищити, сховати чи спотворити речові докази та документи, які мають істотне значення для досудового розслідування, отже прокурором у судовому засіданні доведено, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України.
Однак, підозрюваний має зареєстроване у встановленому порядку місце проживання де проживає з дружиною, тобто, має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце роботи, тобто законне джерело доходів, тому слідчий суддя погоджується з доводами захисника, що належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків можливо забезпечити шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Отже, оскільки органом досудового розслідування не доведено та у судовому засіданні не встановлено даних, які би свідчили, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно в умовах тримання його під вартою, тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає та наявні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце постійного проживання цілодобово, що є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також необхідним і доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Крім того, наявні достатні правові підстави для покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, який був затриманий, негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Керуючись ст.ст.3, 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки:
1.Заборонити цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 протягом часу дії даної ухвали без дозволу слідчого, прокурора або суду.
2. Утриматись від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
3. Прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою.
4. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
5. Здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 19.04.2021 року.

Зобов`язати уповноважених працівників органів Національної поліції доставити підозрюваного ОСОБА_5 до зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де звільнити останнього з-під варти.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 ..

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1