Справа №:755/6081/21
Провадження №: 1-кп/755/996/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поляна, Старосамбірського району, Львівської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, офіційно не непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Дніпровським райсудом м. Києва розглядається кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000423 від 14.02.2021 р., за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1ст. 187, ч.1 ст. 263 КК України.

Прокурор, в підготовчому засіданні просив суд призначити справу до судового розгляду, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотриманні вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Разом з тим, прокурор подав суду письмове клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник не заперечувала проти призначення справи до розгляду, однак заперечила проти запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Просила застосувати заставу, оскільки обвинувачений співпрацював зі слідством, вину визнав, щиро розкаявся, може працювати.

Обвинувачений підтримав свого захисника.

Суд, заслухавши прокурора, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.314 ч.3 п.3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Згідно з положенням п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік даних, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Судове рішення повинно бути законним, обгрунтованим та вмотивованим. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України (ч.ч.1,3 ст.370 КПК). Згідно ч. 4 ст.370 КПК України вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити зокрема анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

Суд, прийшов до обґрунтованого висновку, що обвинувальний акт не відповідає вимогам закону. Зокрема з обвинувального акту неможливо зрозуміти відносно кого він складений, т.я. в тексті зазначено дані обвинуваченого ОСОБА_5 , а далі обвинувачений ОСОБА_5 . Крім того в порушення вимог п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт містить суперечливі дані щодо кваліфікації кримінального правопорушення, а саме, спочатку в обвинувальному акті зазначено, що відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесенні до ЄРДР за ч. 3 ст. 187 КК України, однак далі в обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_5 обвинувачується за ч. 1 ст. 187 КК України.

Зазначені порушення вимог кримінального процесуального закону, протиріччя встановлені в обвинувальному акті є суттєвими, оскільки не дозволяють з точністю ідентифікувати особу обвинуваченого, свідчать про порушення права на захист обвинуваченого, і як результат унеможливлюють, до їх усунення, призначення справи до судового розгляду з підготовчого судового засідання та повинні бути усунені саме органом досудового розслідування.

Враховуючи викладене, суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору у зв`язку з невідповідністю вимогам КПК України.

Стосовно заходів забезпечення даного кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Також, суд ураховує, що згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 було висунуто обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1ст. 187, ч.1 ст. 263 КК України.

В ході обговорення питання доцільності обрання запобіжного заходу, відносно обвинуваченого, було встановлено, що на даний час, потерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані, а тому існує ризик тиску чи впливу на потерпілого та свідків, обвинувачений обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до класифікації злочинів, визначеної ст. 12 КК України, є тяжким злочином. Докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені. Захисником у судовому засіданні повідомлено, що відносно обвинуваченого перебуває на розгляді ще одна справа, а тому існує ризик вчинення інших правопорушень з боку обвинуваченого. З урахуванням наведених даних суд уважає, що обставини регламентовані ст. 177 , п. п. 1,3,4,5, ч. 1 ст. 194, КПК України є дійсними.

При цьому, вони обумовлені у світлі, як вказаних відомостей, так і факторів пов`язаних з характером вказаної особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками з огляду на обставини визначені ст. 177 КПК України щодо ризиків є обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 вказаного Кодексу.

Оскільки строк дії запобіжного заходу закінчується 16 квітня 2021 року, до вказаного часу не може бути закінчений судовий розгляд у випадку його призначення, питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого підлягає вирішенню негайно.

Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі.

Із зазначених підстав суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. За таких обставин суд вважає не доцільним визначати розмір застави обвинуваченому.

Керуючись ст. 314, 315, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування із долученими матеріалами в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000423 від 14.02.2021 року за обвинувачення ОСОБА_5 за у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, повернути прокурору для усунення виявлених судом недоліків та виконання вимог КПК України.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів до 13 червня 2021 року включно, без визначення розміру застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя