Рівненський апеляційний суд
_______________________________________________________
У Х В А Л А
Іменем України
15 червня 2021 року м. Рівне

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду в складі:

Суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 жовтня 2018 року,-

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 жовтня 2018 року заяву ОСОБА_6 про перегляд ухвали Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 квітня 2018 року за нововиявленими обставинами задоволено частково та скасовано ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 квітня 2018 року про закриття кримінального провадження № 0000048, внесеного до ЄРДР 11.08.2017 року за ч. 1 ст. 212 КК України, у зв`язку із звільненням від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 на підставі ч. 4 ст. 212 КК України. В задоволенні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Волинської області ОСОБА_7 про звільнення від кримінальної відповідальності підозрюваного ОСОБА_6 на підставі ч. 4 ст. 212 КК України у зв`язку із відшкодуванням завданої шкоди державі в сумі 2026666 грн. відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі прокурор, покликаючись на неповноту судового розгляду та невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження, зазначає, що судом на порушення вимог КПК України в ухвалі не наведено жодних мотивів, відповідно до яких слід визнати нововиявленою обставиною висновок експерта № 8437 від 01 серпня 2018 року, зміст якого взагалі не досліджувався судом. Просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою заяву ОСОБА_6 про перегляд ухвали Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 квітня 2018 року за нововиявленими обставинами залишити без задоволення.

ОСОБА_6 та його захисник-адвокат ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомленими про дату і час судового розгляду, що підтверджується рекомендованими поштовими повідомленнями, в судове засідання не зявилися. До початку апеляційного розгляду захисник-адвокат ОСОБА_8 подав клопотання про розгляд апеляційної скарги без його участі.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи прокурора на підтримання апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження й обговоривши викладене в апеляційній скарзі прокурора, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 2 ст. 459 КПК України, нововиявленими обставинами визнаються: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 2) зловживання слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду під час кримінального провадження; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) визнання Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом; 5) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
За положеннями ч. 3 ст. 459 КПК України обставини, передбачені пунктами 2 і 3 частини другої цієї статті, повинні бути встановлені вироком суду, що набрав законної сили, а при неможливості ухвалення вироку - підтверджені матеріалами розслідування.
Із змісту ст. 459 КПК України, яка містить вичерпний перелік підстав для здійснення кримінального провадження за нововиявленими обставинами, випливає, що нововиявлені обставини - це встановлені розслідуванням або вироком суду, що вступив у законну силу, юридичні факти, які знаходяться в органічному зв`язку з елементами предмета доказування у кримінальному провадженні та спростовують через їх попередню невідомість та істотність висновки, що містяться у вироку, як такі, що не відповідають об`єктивній дійсності.
Окремо слід зауважити, що нововиявленими обставинами є лише ті фактичні дані, які в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Тобто, для перегляду рішення за нововиявленими обставинами необхідно, щоб такі обставини впливали на юридичну оцінку фактів, на підставі якої ухвалено оскаржуване рішення.
Об`єктивність існування обставин означає, що ці факти були такими на момент ухвалення відповідних судових рішень, незалежно від будь-якої суб`єктивної оцінки. Наприклад, підпис був підробленим, експертний висновок був завідомо неправдивим. Такі обставини мають бути встановлені належними процесуальними рішеннями, зокрема висновком експертизи щодо підробки підпису, рішенням про притягнення до кримінальної відповідальності експерта та інше. Однак, отримання учасником кримінального провадження нових доказів після його завершення, зокрема нового висновку експертизи, який є суб"єктивною думкою експерта щодо існування обставин, установлених іншою експертизою, не можна визнати нововиявленою обставиною в розумінні ст. 459 КПК України, про що наголошує і Верховний суд.
Крім того, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайною (екстраординарною) процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлено обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Необхідним при цьому є дотримання принципу юридичної визначеності, про що неодноразово наголошував у своїх рішеннях ЄСПЛ, зокрема у справі "Желтяков проти України". Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та полягає в тому, що жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру. Зокрема, у названій справі ЄСПЛ зазначив: "у будь-якому разі Суд вважає, що ситуація не вимагала такого грубого втручання у остаточне рішення суду. Немає жодних підстав вважати, що воно стосувалося серйозного порушення процесуальних норм. Також не стверджувалось, що висновок був "завідомо неправильним".

У своїй заяві ОСОБА_6 покликається на висновок судово-економічної експертизи № 8437 від 01 серпня 2018 року, згідно якого висновки акта перевірки ГУ ДФС України у Волинській області від 05 лютого 2018 року № 1836/14-04/40289067 про наявність у підприємства ПП Некст Ойл Трейд заборгованості зі сплати податків не підтвердилися, вважаючи дану обставину нововиявленою.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 квітня 2018 року задоволено клопотання прокурора про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України на підставі ч. 4 ст. 212 КК України та закрито кримінального провадження.

Судом першої інстанції було досліджено зібрані у справі докази, в тому числі, і висновок судової - економічної експертизи, думку ОСОБА_6 , який не заперечував щодо закриття кримінального провадження з підстав, передбачених ч. 4 ст. 212 КК України, оскільки в добровільному порядку відшкодував заподіяну шкоду, з`ясовано, що існують обставини, передбачені ч. 4 ст. 212 КК України, та прийнято відповідне рішення, зміст якого містить обставини, встановлені органом досудового розслідування, та докази, на які послався суд.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 467 КПК України, суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції. Тобто, за змістом закону, переглядаючи судове рішення за нововиявленими обставинами, суд відповідної інстанції має керуватися нормами кримінального процесуального закону, якими керувався суд, ухвалюючи рішення, яке переглядалося.

Згідно з ч. 4 ст. 288 КПК України, у разі встановлення судом необґрунтованості клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд своєю ухвалою відмовляє у його задоволенні та повертає клопотання прокурору для здійснення кримінального провадження в загальному порядку або продовжує судове провадження в загальному порядку, якщо таке клопотання надійшло після направлення обвинувального акта до суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вказаних вимог не дотримався та безпідставно задовольнив заяву ОСОБА_6 , скасувавши ухвалу про звільнення особи від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, всупереч вимогам ч. 4 ст. 288 КПК України, не постановив рішення про повернення прокурору клопотання для здійснення кримінального провадження в загальному порядку, що з врахуванням положень п. 2 ст. 409 КПК України, є підставою для скасування судового рішення.
Керуючись ст. ст. 404-405, 407, 409, 419 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу прокурора задовольнити.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 жовтня 2018 року щодо ОСОБА_6 скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою заяву ОСОБА_6 про перегляд ухвали Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 квітня 2018 року за нововиявленими обставинами залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

С У Д Д І :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3
(підпис) (підпис) (підпис)

Суддя ОСОБА_1 16.06.2021 року