УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2021 року

м. Київ
справа № 199/9000/19
провадження № 51-3277ск21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну скаргу представника третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, адвоката ОСОБА_4 (далі представник) на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 05 травня 2021 року.
Суть питання
Як убачається з долучених до касаційної скарги копій судових рішень, слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ухвалою від 07 листопада 2019 року задовольнив клопотання прокурора та наклав арешт на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_5 .
Не погоджуючись із указаною ухвалою місцевого суду, адвокат ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.
Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 05 травня 2021 року повернув апеляційну скаргу адвоката на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2019 року.
У касаційній скарзі представник ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 05 травня 2021 року і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
На обґрунтування своїх вимог ОСОБА_4 зазначає, що розгляд судом клопотання прокурора про накладення арешту на квартиру ОСОБА_5 відбувався за відсутності останньої. Водночас копію ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2019 року отримано 19 березня 2021 року. Крім того, представник ОСОБА_4 вказує, що з 17 до 31 березня 2021 року він був тимчасово непрацездатним, а не до 30 березня 2021 року, як про це вказав апеляційний суд. До того ж зазначає про перешкоди щодо ознайомлення з матеріалами справи з метою написання апеляційної скарги.
Встановлені обставини та мотиви Верховного Суду
Частиною 6 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визначено, що ухвала про повернення апеляційної скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 395 КПК визначено, що апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Частиною 3 цієї ж статті, окрім іншого, передбачено, що якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визнано поважною причину пропуску цього строку. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а вирішення цього питання покладається на розсуд суду.

Крім того, з огляду на системний аналіз норм процесуального закону під поважними причинами пропуску процесуального строку необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані дійсно з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнювали можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Як вбачається з доданої до касаційної скарги ухвали Дніпровського апеляційного суду від 05 травня 2021 року, адвокат ОСОБА_4 09 квітня 2021 року звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2019 року, в якій порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Під час розгляду згаданого клопотання колегія суддів апеляційного суду перевірила наведені ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження і, не встановивши таких, умотивовано повернула апеляційну скаргу.
Так, апеляційний суд, обґрунтовуючи своє рішення виходив із того, що ознайомлення ОСОБА_4 з матеріалами справи 08 квітня 2021 року не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки копію оскаржуваної ухвали слідчого судді він отримав, як встановив суд, 29 березня 2021 року, а апеляційну скаргу подав 09 квітня 2021 року, тобто з пропуском строку п`ять днів для її оскарження. Водночас ОСОБА_4 був тимчасово непрацездатним до 30 березня 2021 року включно, а тому з цього часу він мав можливість звернутися до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи, однак таке клопотання він подав лише 07 квітня 2021 року, поза межами строку апеляційного оскарження.

Верховний Суд погоджується з висновком апеляційного суду про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження представнику. Так, ОСОБА_4 зазначає, що був тимчасово непрацездатним до 31 березня 2021 року, однак апеляційну скаргу він подав лише 09 квітня 2021 року. Вказане свідчить, що представник діяв з невиправданими затримками, внаслідок чого звернувся з апеляційною скаргою не в найкоротший строк після відновлення працездатності.
Посилання представника на ту обставину, що написання апеляційної скарги було неможливе без ознайомлення з матеріалами справи, також не може слугувати підставою для поновлення процесуального строку, оскільки з клопотанням про ознайомлення з матеріалами провадження він звернувся лише 07 квітня 2021 року. Стосовно тверджень ОСОБА_4 про перешкоди у своєчасному ознайомленні з матеріалами провадження у зв`язку з карантинними обмеженнями, то вони є безпідставними, оскільки, як встановлено апеляційним судом, адвокат ознайомився з ними 08 квітня 2021 року, тобто на наступний день після подання заяви. Цей факт підтверджує, що судом у стислий строк було надано можливість для ознайомлення з цими матеріалами.
Отже, наведені представником у клопотанні про поновлення строку обставини не вказують на те, що вони були об`єктивно непереборними, і не свідчать про наявність поважних причин, що могли перешкодити реалізації права на подання апеляційної скарги у встановлений строк.
З урахуванням наведеного, Верховний Суд дійшов висновку, що ухвала апеляційного суду постановлена відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для її задоволення немає.

З цих підстав Верховний Суд постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 05 травня 2021 року про повернення апеляційної скарги.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3