Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4590/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.06.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчий суддя ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000192 від 14 серпня 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, з незакінченою вищою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідка та експертів у кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала із викладених у ньому підстав. При цьому просила визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, визначеному на розсуд суду.
Підозрюваний та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що підозрюваний не ухилявся від явки до органу досудового розслідування та суду, активно сприяв розкриттю злочину, надає викривальні показання, а також на наявність у підозрюваного ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, існування постійного місця проживання, його незадовільний стан здоров`я, у зв`язку з чим просили застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №00001920, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 14 серпня 2020 року о 13 год. 50 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи на проспекті Перемоги у м. Києві, біля входу до підземного переходу на станцію метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен», побачив на асфальті побачив та підібрав картонний пакет з вмістом п`яти пакетів з полімерного матеріалу з пазовим замком, всередині яких знаходилась особливо небезпечна психотропна речовина рослинного походження сіро - чорного кольору, обіг якої заборонено - плодові тіла грибів, які містять псилоцин, та в цей час у останнього винник злочинний умисел на придбання даної психотропної речовини, обіг якої заборонено.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - плодові тіла грибів, які містять псилоцин, ОСОБА_4 помістив вказаний пакет до центрального відділу сумки із тканини, яка перебувала при ньому на той момент, тим самим умисно незаконно придбав та розпочав незаконно зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - плодові тіла грибів, які містять псилоцин, для особистого вживання без мети збуту.
Того ж дня приблизно о 14 год. 00 хв. ОСОБА_4 , незаконно зберігаючи при собі картонний пакет з вмістом п`яти пакетів з полімерного матеріалу з пазовим замком, всередині яких знаходилась особливо небезпечна психотропна речовина рослинного походження сіро - чорного кольору, обіг якої заборонено - плодові тіла грибів, які містять псилоцин, зайшов до вестибюлю станції метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де був зупинений працівником поліції та на запитання щодо наявності речей та предметів, обіг яких обмежений або заборонений законом, повідомив, що у центральному відділі його сумки знаходиться вказаний картонний пакет.
В подальшому, перебуваючи у кімнаті поліції на вказаній станції КП «Київський метрополітен» у м. Києві, ОСОБА_4 у присутності двох понятих добровільно надав вказану сумку працівникам поліції.
Згідно з висновком експерта № 11-2/5027 від 07 жовтня 2020 року надані на дослідження речовини рослинного походження сіро - чорного кольору є особливо небезпечною речовиною, обіг якої заборонено - плодовими тілами грибів, які містять псилоцин, маса яких в перерахунку на висушену речовину становить 1,86 г, 1,96 г, 1,90 г, 1,87 г та 1,87г. Загальна маса плодових тіл грибів, які містять псилоцин, в перерахунку на висушену речовину складає 9,46 грам.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06 травня 2000 року «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Таблиця № 1», «Список № 2 особливо небезпечні психотропні речовини обіг яких заборонено» плодові тіла грибів, які містять псилоцин, є психотропною речовиною, обіг якої заборонено.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
17 червня 2021 року о 09 год. 00 хв. ОСОБА_4 затримано, цього ж дня о 09 год. 05 хв. йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, у великих розмірах.
Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , віднесено до категорії нетяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років.
Згідно із ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи; репутацію; майновий стан.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.
Так, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення свідчить сукупність доказів, зібраних в ході досудового розслідування.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.
Разом із цим, з`ясовуючи наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду у постанові № 4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (з змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року № 10, від 24 жовтня 2008 року № 15) суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту мають додержувати вимог ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, відповідно до яких кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків відповідно до процедури, встановленої законом.
Пунктом третім вказаної Постанови Пленуму ВСУ передбачено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.
Як встановлено слідчим суддею, підозрюваний ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Херсон, має постійне місце реєстрації та проживання, зокрема, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , є жителем АДРЕСА_2 , де він проживає спільно із своїми батьками, має незадовільний стан здоров`я, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Із урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи сторони захисту про фактичну наявність у підозрюваного ОСОБА_4 міцних соціальних зав`язків, відсутність у нього судимостей, існування постійного місця проживання.
Разом із цим, зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені ст. 177 КПК України ризики впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, а також вчинення ним іншого кримінального правопорушення.
Згідно із ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії ухвали та обов`язків в два місяці.
Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1