Справа № 712/1182/18
Провадження №1-кс/712/935/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого-судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000821 від 02.02.2018,
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтерсах ОСОБА_4 , 18.02.2021 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із клопотанням про скасування арешту, в якому просить суд скасувати арешт на рухоме майно із забороною його відчуження та користування, а саме автомобіль «Mitsubishi grandis» д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , що був накладений ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси 06 лютого 2020 року по справі № 712/1182/18, провадження 1-кс/712/561/18 у кримінальному провадженні 0000821.
Клопотання обґрунтовується тим, що 01.02.2018 року до слідчого відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшли матеріали з приводу того, що за адресою: м. Черкаси, вул. Л.Українки, 21 під час перевірки було виявлено перебитий номер кузова автомобіля НОМЕР_1 Mitsubishi НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 .
06.02.2018 року слідчим суддею Соснівського районного суду м.Черкаси накладено арешт на автомобіль "Mitsubishi grandis", д.н.з. НОМЕР_1 , для проведення технічної експертизи та повернуто його на відповідальне зберігання ОСОБА_4 .
Автомобіль було повернуто на відповідальне зберігання ОСОБА_4 .
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.04.2020 було встановлений розумний строк дії арешту у виді заборони користування та розпорядження автомобілем до 14.09.2020.
Вказав, що арешт необхідно скасувати, оскільки безстрокове накладення арешту на майно ОСОБА_4 явно суперечить нормам діючого КПК України та Конституції України.
Зазначив, що із 14.04.2020 по справі тільки проведено технічну експертизу автомобіля, і до моменту звернення з даним клопотанням до суду, у справі не проведено інших процесуальних дій, спрямованих на об`єктивне, повне та неупереджене досудове розслідування, не допитано жодного свідка, що вказує на безпідставність та необґрунтованість існування такого заходу як арешт майна, який призводить до безпідставного обмеження конституційних пав ОСОБА_4 .
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 клопотання підтримав та просив його задоволити з підстав, викладених у ньому. Додатково зазначив, що тривале накладення арешту на автомобіль та відсутність жодних слідчих дій істотно обмежує власника в користуванні та розпорядженні своєю власністю.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти скасування арешту на майно, мотивуючи свої заперечення тим, що досудове розслідування по кримінальному провадженню триває, а тому підстав для скасування арешту немає.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення адвоката заявника, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.
В судовому засіданні встановлено, що 02 лютого 2018 року до ЄРДР внесено відомості за №0000821 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 290 КК України, відповідно до яких: «01.02.2018 року до слідчого відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшли матеріали з приводу того, що за адресою: м. Черкаси, вул. Л.Українки, 21 під час перевірки було виявлено перебитий номер кузова автомобіля НОМЕР_1 «Mitsubishi grandis», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 »
Постановою слідчого Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області від 05.02.2018 року автомобіль «Mitsubishi grandis», д.н.з. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000821 від 02.02.2018 року.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 лютого 2018 року накладено арешт на автомобіль «Mitsubishi grandis» д.н.з. НОМЕР_1 , із забороною його відчуження та користування ним. Водночас вказаний автомобіль було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Надаючи оцінку доводам клопотання варто звернути увагу, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зміст ухвали слідчого судді Соснівського районного суду від 06 лютого 2018 року свідчить, що метою арешту майна визначене забезпечення його належного збереження як речових доказів.

Так, в ч. 3 ст. 170 КПК зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які серед іншого зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були набуті кримінально протиправним шляхом.
Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 06.02.2018, слідчий суддя визнав можливим застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, із необхідності забезпечення збереження речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Надаючи оцінку доводам клопотання адвоката ОСОБА_5 необхідно зауважити, що арешт на майно накладений обґрунтовано, оскільки такі речі відповідають ознакам речових доказів (ч.1 ст.98 КПК України).
Всупереч положень ч.1 ст.174 КПК України адвокатом ОСОБА_5 не надано слідчому судді доказів на підтвердження того, що на теперішній час відпала потреба у подальшому застосуванні накладеного арешту. В цьому контексті слід враховувати, що відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання учасниками кримінального провадження їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Отже обов`язок з доведення відсутності подальшої потреби застосування арешту майна покладається саме на особу, яка просить скасувати такий арешт.
Доводи заявника, що до теперішнього часу не повідомлено жодній особі про підозру, що свідчить про безпідставність накладення арешту, слідчий суддя оцінює критично, оскільки відповідно до положень ст. 276 КПК України, висновок про повідомлення особі про підозру робиться у разі достатності доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, а мета досудового розслідування, саме і є встановлення таких доказів протягом строку досудового розслідування, у зв`язку з чим сам факт не повідомлення жодній особі про підозру в межах строку досудового розслідування не свідчить про безпідставність досудового розслідування, як і відсутність підстав для арешту майна.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту, оскільки в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна в даному випадку є необґрунтованим.
Керуючись ст.ст.9, 174, 303-309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000821 від 02.02.2018 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений 26 лютого 2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1