печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна.
Слідчий або прокурор в судове засідання не з`явились, прокурор направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.
В обґрунтування клопотання, прокурор зазначив наступне.
Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000663 від 24.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
У ході здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження досліджуються обставини можливого протиправного заволодіння шахрайським шляхом об`єктом нерухомості розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Встановлено, що 15.03.2018, між товариством з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ІНВЕСТ КРЕДИТ ГРУП» () та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , укладено договір купівлі продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 та зареєстровано в реєстрі за № 312.
Відповідно до 1 пункту цього договору ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ІНВЕСТ КРЕДИТ ГРУП» виступаючі продавцем продав та передав покупцю ОСОБА_4 , квартиру АДРЕСА_2 .
2 пунктом цього договору обумовлено, що покупець ОСОБА_4 набула право власності на зазначену вище квартиру, яка на момент відчуження була зареєстрована за ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ІНВЕСТ КРЕДИТ ГРУП», про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за реєстраційним номером 00 номер запису про право власності 24209193 від 28.12.2017.
3-4 пунктами цього договору зазначено, що ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ІНВЕСТ КРЕДИТ ГРУП», яке виступає власником квартири за вище вказаною адресою, без обмежень щодо права розпорядження квартирою та/або будь-які інші законодавчо передбачені заборони, в тому числі й оспорюванні права власності тощо.
Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки (ідентифікатор за базою ФДМУ № 2765192_14032018_) виконаного ТОВ «АНАЛІТИЧНИЙ ЦЕНТР ДРОБНОВА», станом на 14.03.2018 ринкова вартість становить 981 756 (дев`ятсом вісімдесят одна тисяча сімсот п`ятдесят шість) грн. 00 коп., що вказано в 6 пункті зазначеного договору.
5 пунктом цього договору зафіксовано, що продаж квартири за домовленістю сторін вчинено за 982 000 (дев`ятсот вісімдесят дві тисячі) грн. 00 коп., які ТОВ «АНАЛІТИЧНИЙ ЦЕНТР ДРОБНОВА» (продавець) одержав в повному обсязі від ОСОБА_4 (покупця) до моменту підписання даного договору. Своїм підписом в договорі представник продавця підтвердив факт проведення повного розрахунку за продану квартиру і відсутність щодо покупця претензій фінансового характеру.
15.08.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 на зазначену вище квартиру зареєстровано право власності відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що передбачено пунктом 9 договору.
05.02.2021 потерпілій ОСОБА_4 стало відомо, що відповідно до заочного рішення Печерського районного суду міста Києва від 12.11.2020 у цивільній справі № 757/51655/19-ц за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про витребування квартири з чужого незаконного володіння позовні вимоги було задоволено, тобто квартиру за адресою: АДРЕСА_1 повернуто минулому власнику ОСОБА_6 .
При винесенні вищевказаного заочного рішення було враховано рішення Печерського районного суду міста Києва від 18.07.2017 у справі № 757/15025/16-ц відповідно до якого договір купівлі-продажу квартири який укладено 16.02.2016 було визнано недійсним. Третьою особою у даній справі був продавець квартири.
Отже, на момент укладення договору купівлі продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 зареєстрований в реєстрі за № 312, ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ІНВЕСТ КРЕДИТ ГРУП» () було достеменно відомо про можливість подальшого його визнання недійсним.
З 15.08.2018 ОСОБА_4 володіла і розпоряджалась зазначеною вище квартирою, про що свідчить систематична оплата комунальних послуг та послуг за електроенергію.
Крім того, підтвердженням того, що ОСОБА_4 фактично користувалась квартирою, є розглянута справа № 757/2619/20-ц, яка розглядалась суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , стосовно стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.
Таким чином, існують достовірні підстави вважати, що невстановлена досудовим розслідуванням особа, шахрайським шляхом заволоділа приміщенням квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , чим завдала ОСОБА_4 майнової шкоди в розмірі вартості квартири та щомісячної сплати грошових коштів на її утримання.
Крім того, 21.04.2021 проведена перереєстрація вказаної квартири на власника ОСОБА_6 на підставі заочного рішення у справі № 757/51655/19-ц, на яке подано апеляційну скаргу.
Постановою слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві визнано речовим доказом об`єкт нерухомості квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00, яка на праві власності належить ОСОБА_6 .
Заборонити ОСОБА_6 , або особам, які будуть діяти від її імені або за її дорученням (довіреністю), відчужувати, розпоряджатись вищевказаним об`єктом нерухомості.
Заборонити державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дій щодо вищевказаного об`єкта нерухомості.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1