У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.02.2021 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника володільця майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000126, відомості про яке 22.08.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000126, відомості про яке 22.08.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться розслідування кримінального провадження за № 0000126 від 22.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 233 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ході опрацювання публікації в мережі Інтернет від ІНФОРМАЦІЯ_1 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 встановлено наявність підстав для внесення відомостей до ЄРДР. 11.07.2019 року на сесії Ужгородської міської ради прийнято рішення № 1589 про ліквідацію КП «Агромікс». Одночасно цим же рішенням припинено право господарського відання вказаного товариства на споруди, які розміщені за адресою: АДРЕСА_1 . 25.07.2019 року сесією Ужгородської міської ради прийнято рішення № 1614 «Про доповнення до рішення ХХХІV сесії міської ради VІІ скликання 28 лютого 2019 року № 1458», яким доповнено перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації шляхом викупу у 2019 році, об`єктами нерухомості в АДРЕСА_1 , а саме будівля літери В загальною площею 283,8 кв.м., будівля літери Г загальною площею 354,3 кв.м., будівля літери Д загальною площею 124,1 кв.м., будівля літери О площею 375,6 кв.м. Вказані приміщення вирішено приватизувати на користь ТОВ «Ужагромікс» шляхом викупу. Способом приватизації будівель В, Г, Д та О по вул. Загорській, 51 в м. Ужгороді є викуп орендованого майна, тобто приватизація вказаного майна можлива лише за умови здійснення орендарем невід`ємних поліпшень. Водночас, як зазначається у публікації, фактично майно перебуває в занедбаному стані та ніякі ремонтні роботи там не проводилися, що може свідчити про підробку приватизаційних документів та завищення вартості виконаних робіт.

Слідчий зазначає, що об`єкт нерухомості в АДРЕСА_1 , а саме будівля під літерою «В» загальною площею 283,8 кв.м., будівля під літерою «Г» загальною площею 354,3 кв.м, будівля під літерою «Д» загальною площею 124,1 кв.м., будівля під літерою «О» площею 375,6 кв.м., є об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Як зауважує слідчий, 20.11.2020 року об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівлі під літерами «В», ОСОБА_6 , «Д» та «О», РНОНМ 101, було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000126 від 22.08.2019 року. Вищезазначене нерухоме майно є речовим доказом у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом вчиненого злочину та набуті кримінально протиправним шляхом. У зв`язку з цим, до них може застосовуватись дія ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто накладення арешту на майно, з метою збереження речових доказів.

На думку слідчого, очевидно, що вищевказаний комплекс будівель має значення речового доказу, оскільки в рамках кримінального провадження розслідується ймовірно незаконне його відчуження, тобто дані будівлі є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником будівель В, Г, Д та О по вул. Загорській, 51 в м. Ужгороді, є ТОВ «Ужагромікс».

За твердженням слідчого, необхідність накладення арешту на вищезазначені будівлі викликана тим, що відсутність такого арешту надає можливість подальшого розпорядження ними, шляхом укладення відповідних нотаріально-посвідчених правочинів, спрямованих як на зміну власника, так і на незаконне отримання прибутку за рахунок її реалізації, що ускладнить або взагалі унеможливить повернення зазначеної будівлі у користування законного власника.

На підставі викладеного, з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості розпоряджатись вищезазначеним нерухомим майном, шляхом подальшого укладення нотаріально-завірених правочинів та вчинення шахрайських дій, що ускладнить або взагалі унеможливить повернення зазначеного майна законним володільцям, слідчий просить накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та використання на об`єкти нерухомого майна, які згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно перебувають у власності ТОВ «Ужагромікс», а саме на об`єкт нерухомості (РНОНМ 101), який розташований за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51, в складі будівлі під літерою «В» загальною площею 283,8 кв.м., будівлі під літерою «Г» загальною площею 354,3 кв.м., будівлі під літерою «Д» загальною площею 124,1 кв.м. та будівлі під літерою «О» площею 375,6 кв.м.

Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав та просив задовольнити з підстав, наведених у клопотанні та доданих до нього матеріалах.

Представник володільця (власника) майна ТОВ «Ужагромікс» адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив проти клопотання, посилаючись на обставини, викладені у письмових запереченнях на клопотання про арешт майна, просив відмовити у задоволенні клопотання повністю, вважаючи дане клопотання необґрунтованим і безпідставним. Зауважує, що 13.11.2018 року між Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради та ТОВ «Ужагромікс» було укладено договір оренди № 1113/0 нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51. Станом на березень 2019 року ТОВ «Ужагромікс» було проведено невід`ємні поліпшення орендованого майна на суму 576694,00 грн., що підтверджується висновком № Д0014/2019 судового оціночно-будівельного експертного дослідження, складеного судовим експертом ОСОБА_7 від 23.04.2019 року, та висновком комплексної будівельно-технічної експертизи № 9265/9266/9442 від 30.11.2020 року. 25.07.2019 року сесією Ужгородської міської ради прийнято рішення № 1614 «Про доповнення до рішення XXXIV сесії міської ради VII скликання 28 лютого 2019 року № 1458», яким доповнено перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації шляхом викупу у 2019 році, об`єктами нерухомості в м. Ужгороді, вул. Загорська, 51, а саме: будівля літ. В загальною площею 283,8 кв.м., будівля літ. Г загальною площею 354,3 кв.м., будівля літ. Д загальною площею 124,1 кв.м., будівля літ. О площею 375,6 кв.м. На виконання вказаного рішення сесії Ужгородської міської ради був оголошений конкурс з відбору суб`єктів оціночної діяльності. В результаті проведеного 27.08.2019 року конкурсу переможцем визнано ПП «Бізнес-експерт». 16.09.2019 року був підготовлений звіт про оцінку вартості об`єкта, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51. 18.09.2019 року на даний звіт була здійснена рецензія, яка підтвердила визначену вартість об`єкта приватизації в сумі 2305183 грн. 10.10.2019 року, на виконання рішення сесії Ужгородської міської ради № 1614 від 25.07.2019 року, між Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради та ТОВ «Ужагромікс» було укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу та розташовані за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51. Продаж вчинено за ціною 2628318,40 грн., з урахуванням ПДВ 438053 грн. Отже, приватизація комунального майна шляхом викупу відбулася з чітким дотриманням вимог діючого законодавства.

Проаналізувавши висновок комплексної будівельно-технічної експертизи № 9265/9266/9442 від 30.11.2020 року, адвокат вважає, що даний висновок є некоректним, оскільки він базується на припущеннях (наприклад, експерт зазначає, що «ринкова вартість могла б становити ...»), також експерт сама вказує, що визначити ринкову вартість ускладнено, в зв`язку з тим, що огляд об`єкту дослідження експертом не проводився, а тому експерт не в змозі проаналізувати технічні та інші характеристики об`єкта оцінки, і сама констатує, що невідповідність інформації може призвести до негативного впливу на результат оцінки (арк. 34). Оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна» (затверджений постановою КМУ від 28.10.2004 року № 1442) з урахуванням вимог Національного стандарту № 1 (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року № 1440), яким визначено загальні засади. Виходячи з норм п. 50 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», ч. 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Також, експерт у висновку зазначає, що вона використовувала порівняльний підхід у визначенні ринкової вартості об`єкта і в якості об`єктів порівняння розглянуті будівлі, які виставлені на продаж з розташуванням в м. Ужгород, щодо яких експерт використав інформацію з Інтернетних джерел. В розрахунковій вартості, як зазначає експерт, приймаються аналоги з часом продажу станом на липень-жовтень 2018 року та станом на жовтень 2019 року, але дані аналоги не підтверджують факт продажу даних об`єктів саме за такою ціною. Отже, зазначає, що вказані в розрахунковій вартості аналоги це аналоги пропозицій продажу об`єктів, а не фактична ціна, за яку був здійснений продаж об`єкта. Сама експерт в своєму висновку зазначає, що перевищення цін пропозицій над цінами реального продажу складає до 15 %, що в даному випадку відповідає 426883,50 грн. та розбіжність у вартості і складає 113823,50 грн., що підтверджує незначну розбіжність у вартості. Навіть цю розбіжність, з урахуванням наведеного вище, вважає похибкою експерта. Крім того, експертом при визначенні ринкової вартості майна не враховано проведені ТОВ «Ужагромікс» невід`ємні поліпшення майна на суму 576694 грн. Виходячи з наведеного, враховуючи не проведення суб`єктом оцінювання огляду (обстеження) об`єкта оцінки, висновок комплексної будівельно-технічної експертизи № 9265/9266/9442 від 30.11.2020 року є незаконним, неповним та не досить ясним.

Адвокат зауважує, що якщо все кримінальне провадження базується тільки на несуттєвій різниці в оцінці вартості майна, то чітко видно, що ніяких кримінально протиправних дій з боку службових осіб Ужгородської міської ради при відчуженні комунального майна територіальної громади міста Ужгорода шляхом приватизації немає в розумінні диспозиції ч. 2 ст. 233 КК України. Під заниженням вартості майна через визначення її у спосіб, не передбачений законом, треба розуміти застосування такого способу оцінки майна, який хоч і використовується під час приватизації, однак, згідно із законодавством не може застосовуватися для оцінки саме даного об`єкта приватизації.

Крім того, адвокат наголошує, що старший слідчий в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 ставить під сумнів акт оцінки від 16.09.2019 року проведений ПП «Бізнес-експерт», що є неможливим згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду у справі № 914/881/17 від 13.03.2018 року. Великим розміром, передбаченим у ч. 2 ст. 233 КК України, визначається незаконною приватизація майна на суму, що у тисячу і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян (для кваліфікації кримінального або адміністративного злочину за основу береться розмір податкової соціальної пільги, що діяла в цей рік), що у 2019 році становив 960500 грн.

Вказує, що власник нерухомого майна ТОВ «Ужагромікс» третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, набула право власності на нерухоме майно абсолютно законно з дотриманням всіх вимог, приписів та процедур щодо приватизації майна шляхом викупу трудовим колективом. Це, зокрема, підтверджується документами, які сторона захисту приєднує до матеріалів заперечення. Рішення про проведення викупу нерухомого майна прийнято сесією Ужгородської міської ради, засідання якої відбулося за участю необхідної кількості депутатів. Дане рішення до цього часу не оскаржувалося і не скасовувалося. Викуп об`єкту нерухомого майна відбувся за суму коштів, яка встановлена шляхом залучення незалежного експерта, висновок якого до теперішнього часу не спростований. Договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу від 10.10.2019 року є чинним до цього часу і позовів щодо визнання його недійсним не подавалося.

Адвокат звертає увагу, що в клопотанні зазначається, що підставою для застосування арешту майна є ускладнення або унеможливлення повернення будівлі у користування законного власника. З даним аргументом категорично не згідні, оскільки відсутні всі законні підстави для розірвання господарського договору, укладеного у повній відповідності до закону. Особи, що укладали господарський договір мали необхідній обсяг цивільної дієздатності, вільне волевиявлення, договір вчинявся у відповідності до закону і у формі, встановленій законом, був спрямований на реальне настання правових наслідків, тобто підстави, за яких такий договір може бути розірваним із застосуванням наслідків реституції, відсутні.

Також адвокат зазначає, що по суті в сторони обвинувачення відсутні будь-які належні та допустимі докази, які обумовлюють та обґрунтовують застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна. Посилання слідчого про те, що об`єкт нерухомого майна є речовим доказом, оскільки, на думку сторони обвинувачення, слугує об`єктом кримінально протиправних дій, є безпідставним. Зокрема, наявність самого факту кримінально протиправних дій, а відтак і об`єкту, який є наслідком таких дій, повинно бути обґрунтовано належними та допустимими доказами, які сторона обвинувачення не приєднала до клопотання та взагалі ними не володіє.

За твердженням адвоката, у сторони обвинувачення відсутні будь-які докази, які обґрунтовують необхідність арешту майна, тоді як сторона захисту надає необхідні матеріали, які вказують на недоцільність застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження з огляду на правомірність набуття нерухомого майна ТОВ «Ужагромікс».

У якості додатків до заперечень на підтвердження своїх доводів адвокатом надано копії наступних документів: договору № 1113/0 оренди нежитлового приміщення від 13.11.2018 року; акту приймання-передачі будівлі за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51; протоколу засідання комісії по конкурсному відбору суб`єктів оціночної діяльності для об`єктів приватизації, об`єктів оренди, індивідуального визначеного майна від 27.08.2019 року; листа Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради № 55/32.0/16 від 29.08.2019 року; звіту про оцінку будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ; рецензії звіту від 16.09.2019 року про оцінку будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ; договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягаю приватизації шляхом викупу від 10.10.2019 року; акту прийому-передачі приватизованого об`єкта від 15.10.2019 року; платіжного доручення від 10.10.2019 року; витягу ТОВ «Ужагромікс» з ЄДР юридичних осіб.

Заслухавши слідчого та представника власника майна, розглянувши клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали, документи, надані представником власника майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею, витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000126, підтверджено, що органом досудового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області розпочато розслідування кримінального провадження, відомості про яке 22.08.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України.

Досудове розслідування проводиться на підставі самостійного виявлення прокурором кримінального правопорушення, а саме, за фактом того, що в ході опрацювання публікації в мережі Інтернет від ІНФОРМАЦІЯ_1 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 встановлено наявність підстав для внесення відомостей до ЄРДР. 11.07.2019 року на сесії Ужгородської міської ради прийнято рішення № 1589 про ліквідацію КП «Агромікс». Одночасно цим же рішенням припинено право господарського відання вказаного товариства на споруди, які розміщені за адресою: АДРЕСА_1 . 25.07.2019 року сесією Ужгородської міської ради прийнято рішення № 1614 «Про доповнення до рішення ХХХІV сесії міської ради VІІ скликання 28 лютого 2019 року № 1458», яким доповнено перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації шляхом викупу у 2019 році, об`єктами нерухомості в АДРЕСА_1 , а саме будівля літери В загальною площею 283,8 кв.м., будівля літери Г загальною площею 354,3 кв.м., будівля літери Д загальною площею 124,1 кв.м., будівля літери О площею 375,6 кв.м. Вказані приміщення вирішено приватизувати на користь ТОВ «Ужагромікс» шляхом викупу. Способом приватизації будівель В, Г, Д та О по вул. Загорській, 51 в м. Ужгороді є викуп орендованого майна, тобто приватизація вказаного майна можлива лише за умови здійснення орендарем невід`ємних покращень. Водночас, як зазначається у публікації, фактично майно перебуває в занедбаному стані та ніякі ремонтні роботи там не проводилися, що може свідчити про підробку приватизаційних документів.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 від 20.11.2020 року об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівля під літерою «В» загальною площею 283,8 кв.м., будівля під літерою «Г» загальною площею 354,3 кв.м, будівля під літерою «Д» загальною площею 124,1 кв.м., будівля під літерою «О» площею 375,6 кв.м., визнано речовим доказом у рамках даного кримінального провадження.

Звертаючись з даним клопотання про арешт майна слідчий вказує, що об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівля під літерою «В» загальною площею 283,8 кв.м., будівля під літерою «Г» загальною площею 354,3 кв.м, будівля під літерою «Д» загальною площею 124,1 кв.м., будівля під літерою «О» площею 375,6 кв.м., є об`єктом кримінально протиправних дій та набуто кримінально протиправним шляхом.

Встановлено, що 13.11.2018 року між Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради та ТОВ «Ужагромікс» було укладено договір оренди № 1113/0 нежилого приміщення, а нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51.

Рішенням Ужгородської міської ради від 11.07.2019 року № 1589 «Про ліквідацію комунального підприємства зеленого господарства «Агромікс» Ужгородської міської ради» вирішено припинити право господарського віддання комунального підприємства зеленого господарства «Агромікс» Ужгородської міської ради на будівлі та споруди, які розміщені за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51, та ліквідувати дане підприємство.

25.07.2019 року Ужгородською міською радою було прийнято рішення № 1614 «Про доповнення до рішення XXXIV сесії міської ради VII скликання 28 лютого 2019 року № 1458», згідно з яким доповнено перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації шляхом викупу у 2019 році, за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51, а саме: будівля літ. В загальною площею 283,8 кв.м., будівля літ. Г загальною площею 354,3 кв.м., будівля літ. Д загальною площею 124,1 кв.м., будівля літ. О площею 375,6 кв.м.

На виконання вказаного рішення було оголошений конкурс з відбору суб`єктів оціночної діяльності, в результаті проведеного якого 27.08.2019 року переможцем визнано ПП «Бізнес-експерт».

16.09.2019 року складено звіт про оцінку вартості об`єкта, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51, на який 18.09.2019 року проведено рецензію, якою підтверджено визначену вартість об`єкта приватизації в сумі 2305183 грн.

Із вказаного звіту про оцінку майна вбачається, що сума фактичних поліпшень, що ідентифіковані, становить 576964 грн.

10.10.2019 року між Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради та ТОВ «Ужагромікс» укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу, а саме нерухомого майна за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51. Відповідно до умов договору продаж вчинено за ціною 2628318,40 грн., з урахуванням ПДВ 438053 грн.

Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер витягу: 185443244 від 21.10.2019 року) підтверджується, що власником нерухомого майна за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 51, а саме: будівлі літ. В загальною площею 283,8 кв.м., будівлі літ. Г загальною площею 354,3 кв.м., будівлі літ. Д загальною площею 124,1 кв.м., та будівлі літ. О площею 375,6 кв.м., в цілому є ТОВ «Ужагромікс».

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання (ч. ч. 5, 6 ст. 132 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В обґрунтування доводів внесеного клопотання слідчий вказує, що метою накладення арешту є збереження речових доказів та позбавлення можливості розпоряджатись вищезазначеним нерухомим майном, шляхом подальшого укладення нотаріально-завірених правочинів та вчинення шахрайських дій, що ускладнить або взагалі унеможливить повернення зазначеного майна законним володільцям.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Вищезазначених вимог слідчий при зверненні до слідчого судді з даним клопотанням про арешт майна не дотримався, а саме, усупереч імперативним вимогам п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні не зазначено підстави відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Слідчим у клопотанні не наведено відповідного обґрунтування щодо можливості використання майна, що належить арештувати, як доказу в кримінальному провадженні № 0000126, у рамках якого, згідно з доданим до клопотання витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України (діяння, передбачене частиною першою цієї статті (приватизація державного, комунального майна шляхом заниження його вартості через визначення її у спосіб, не передбачений законом, або використання підроблених приватизаційних документів, а також сама приватизація майна, яке не підлягає приватизації згідно з законом, або приватизація неправомочною особою), якщо воно призвело до незаконної приватизації майна державної чи комунальної власності в великих розмірах або вчинене групою осіб за попередньою змовою), а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Обов`язок ініціатора клопотання довести обставини що вказують на вчинення злочину, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для власника і третіх осіб, розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження слідує із вимог ч. 5 ст. 132, ст. 171 КПК України та відповідає передбаченим ст. ст. 7, 22, 26 КПК України принципам змагальності та диспозитивності.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання не містить виклад обставин на підтвердження того, що майно, яке за твердженням слідчого належить арештувати, відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

У даному випадку слідчий просить накласти арешт на об`єкт нерухомого майна за адресою, що перебуває у власності ТОВ «Ужагромікс», з огляду на те, що, на думку слідчого, очевидно, що вказаний комплекс будівель має значення речового доказу, оскільки в рамках кримінального провадження розслідується ймовірно незаконне його відчуження, а також виходячи з того, що не вжиття заходів забезпечення у виді арешту майна ускладнить або взагалі унеможливить повернення зазначеного майна законним володільцям.

Разом з тим, з документів, які надано представником власника майна, вбачається, що ТОВ «Ужагромікс» набуло право власності на нерухоме майно у встановленому законом порядку з дотриманням вимог щодо приватизації майна шляхом викупу. При цьому рішення про проведення викупу нерухомого майна прийнято на підставі рішення Ужгородської міської ради, яке не скасовано, а договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу від 10.10.2019 року, на даний час є дійсним, протилежного матеріали клопотання не містять.

Вимоги щодо змісту клопотання про арешт майна містяться у ст. 171 КПК України, яка серед іншого зобов`язує учасників кримінального провадження, які звернулися з відповідним клопотанням, не лише зазначити про мету застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, а і вказати на обставини, які дають підстави для застування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження своїх доводів.

З системного аналізу вищевказаних норм кримінального процесуального закону можна дійти висновку, що арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

Однак, із тексту клопотання слідчого вбачається, що воно складається з викладення змісту фактичних обставин можливого кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування, та посилання на ст. 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження.

Крім того, клопотання слідчого не містить викладу обставин про те, що діяння призвело до незаконної приватизації майна комунальної власності в великих розмірах або вчинене групою осіб за попередньою змовою, що з огляду на те, що обов`язковою кваліфікуючою ознакою злочину, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України, є приватизації майна у великих розмірах, яким визнається незаконна приватизація майна на суму, що у тисячу і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Наведене у свою чергу ставить під сумнів доводи слідчого про достатність підстав для накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Слідчий суддя зазначає, що при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах, «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Між тим, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

З матеріалів провадження вбачається, що органом досудового розслідування під час складання вищевказаного клопотання не в повній мірі дотримані вимоги вищевказаних норм КПК України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На переконання слідчого судді, орган досудового розслідування у розумінні вимог ст. 132 КПК України не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні.

Не зважаючи на те, що слідчим визнано речовим доказом майно (об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівля під літерою «В» загальною площею 283,8 кв.м., будівля під літерою «Г» загальною площею 354,3 кв.м, будівля під літерою «Д» загальною площею 124,1 кв.м., будівля під літерою «О» площею 375,6 кв.м.) у даному клопотанні не доведено таку мету арешту майна, як збереження речових доказів.

Надані слідчому судді матеріали, з урахуванням відомостей, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні та диспозиції статті, за якою здійснюється досудове розслідування, не містять відомостей, які б давали розумні підстави вважати, що нерухоме майно, яка є предметом арешту, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, зокрема може бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегла на собі сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є об`єктом кримінально протиправних дій, або набуто кримінально протиправним шляхом.

З матеріалів клопотання вбачається, що накладення арешту на нерухоме майно, що належить на праві власності ТОВ «Ужагромікс», не виправдовує такий ступінь втручання у його права і свободи потребам досудового розслідування і при вказаних обставинах явно порушує справедливий баланс між інтересами власника (володільця) майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження, що у свою чергу нівелює накладення арешту на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника (володільця) майна, оскільки за викладених у клопотанні та доданих до нього матеріалах обставинах не доведено необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Крім того, стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, визначених у абзаці другому ч. 1 ст. 170 КПК України або достатність підстав вважати, що такі ризики можуть мати місце, як і не обґрунтовано належним чином мету застосування такого заходу забезпечення в даному провадженні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні внесеного клопотання про арешт майна слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000126, відомості про яке 22.08.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 233 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 23 лютого 2021 року о 15 год. 50 хв.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1