Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/486/2021 Справа № 641/7497/19
УХВАЛА
15 березня 2021 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі :
головуючого слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2019 до ЧЧ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» з приводу того, що 17.09.2019 приблизно о 04.07 за адресою : АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 троє невідомих відкрито заволоділи жіночими сумками.
У ході досудового розслідування проведено наступні слідчі дії: 17.09.2019 допитано в якості потерпілого ОСОБА_6 ,19.09.2019 допитано в якості потерпілого ОСОБА_7 ,19.09.2019 складено клопотання про надання доручення на проведення експертизи, 23.09.2019 призначено товарознавчу експертизу. 27.09.2019, 10.01.2021 надані доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України.
Жодній особі повідомлення про підозру не вручалось.
Незважаючи на те, що на даний час у кримінальному провадженні виконано вказаний обсяг слідчих дій, однак, особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено, для закінчення досудового розслідування необхідно провести наступні слідчі дії: встановити свідків кримінального провадження та допитати їх у якості свідків.
Вищевказані процесуальні дії не могли бути виконані та завершені раніше з об`єктивних причин.
Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж 6 місяців.
Строк досудового розслідування закінчується 17 березня 2021 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим.
Не продовження строків досудового розслідування є порушенням п.10 ч.2 ст. 56 КПК України тобто порушення права потерпілого на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди.
Слідчий в судове засідання не з`явилася, надавши до суду заяву про розгляд клопотання про продовження строку досудового розслідування за її відсутності.
Прокурор в судове засідання не з,явився.
Згідно з вимогами ч. 4 ст.107 КПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Розглянувши клопотання про продовження строку досудового розслідування, оцінивши докази, подані в його обґрунтування, слідчий суддя зазначає наступне.
У відповідності до положень ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчене у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляд і права на ефективний засіб захисту, що передбачено ст.ст. 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3)вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Відповідно до ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці 2 ч. 1 ст. 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 ч. 2 ст. 219 цього Кодексу.
Статтею 2 КПК України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справах є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).
На даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що слідчому необхідно встановити фактичні обставини кримінального правопорушення та зібрати на їх підтвердження докази.
Результати проведення слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж 12 місяців.
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 39, 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1