ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1273/20 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Справа № 953/8468/20 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6
захисника - ОСОБА_7 , ОСОБА_8
підозрюваного - ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року, якою задоволено клопотання слідчого з ОВС 3-го відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000040 від 19.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року задоволено клопотання слідчого з ОВС 3-го відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000040 від 19.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Підозрюваному ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 168 160, 00 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн, строком на 51 день, тобто до 19 липня 2020 року і покладено обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;
- не відлучатися з міста Харкова без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я.
Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 , подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити слідчому у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави. В обґрунтування скарги адвокат посилається на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_9 підозри і недоведеність заявлених у клопотанні слідчого ризиків, передбачених п.п.3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які суд вважав встановленими. Зазначила, що судом розглянуто не заявлений в клопотанні слідчого судді ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вважає, що наявними матеріалами, якими обґрунтовуються доводи клопотання, не підтверджена обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, оскільки відсутні докази того, що прокуратура дійсно зверталась з цивільним позовом до фізичної особи ОСОБА_9 на суму 7 521 901 грн., є лише копія цивільного позову адресована Ленінському районному суду м. Харкова, однак відмітка про подання її до канцелярії даного суду чи докази направлення цивільного позову поштою відсутні та наявний висновок спеціаліста-бухгалтера від 28.04.2020, який взагалі не передбачений кримінальним процесуальним законодавством, не зрозуміло хто та особа, яка його виконала і чи має вона право на його виконання, а тому він не може бути використаний як доказ. Слідчий не наділений відповідними повноваженнями оцінювати, чи є документи, якими були оформлені операції дійсними, чи ні. Оцінити такі документи може лише суд в порядку адміністративного судочинства. Поставлене на вирішення судової експертизи слідчим питання щодо правильності розрахунків, проведених спеціалістом-бухгалтером ОСОБА_11 не підтверджує факту скоєння кримінального правопорушення саме ОСОБА_9 , а лише підтверджує правильність арифметичного розрахунку розміру сум грошових коштів. Тому даний висновок експертизи є неналежним і беззаперечним доказом доведення вини ОСОБА_9 у вчиненні злочину, який йому інкримінується.
Наявність ризику впливу на інших осіб вважає недоведеною і не підтвердженою доказами, оскільки ОСОБА_9 ніколи не притягався до кримінальної відповідальності, на обліку у нарколога не перебуває, має бездоганну репутацію, як спеціаліст-бухгалтер. За період його роботи на різних підприємствах на посадах бухгалтера та головного бухгалтера жодного разу не був притягнутий до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень щодо дотримання правил та вимог бухгалтерського обліку. Зараз він зареєстрований фізичною особою підприємцем та заробляє собі на життя шляхом надання послуг у сфері бухгалтерського обліку й аудиту, консультування з питань оподаткування. Всі обов`язки, пов`язані з своєчасною сплатою податків та поданням звітності, виконанні ним у повному обсязі та у встановлені законом строки.
Також вважає необгрунтованим слідчим суддею максимального розміру застави, оскільки не враховано, що ОСОБА_9 є переселенцем і немає на території м. Харкова власного житла, щомісячно має витрачати значні кошти на сплату оренди житла, комунальних платежів, харчування, одяг та інші витрати. Тому вважає незрозумілим, яким чином слідчий судді вирішила, що сума застави у розмірі 168 160 грн. є непомірною для нього. Так, ОСОБА_9 вніс заставу р установленому ухвалою слідчого судді розмірі, але це не його власні кошти, а запозичені у рідних та друзів, що підтверджується копіями розписок, які долучаються до скарги.
На підставі вищевикладеного, вважає ухвалу слідчого судді такою, що підлягає скасуванню.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, яка підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором

Як зазначено в п. 8 ст. 194 КПК України, до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Під час апеляційного розгляду, колегією суддів встановлено, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлено з дотриманням зазначених вимог чинного та міжнародного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000040 від 19.05.2020 року, за ознаками ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
19.05.2020 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

25.05.2020 старший слідчий відділу Прокуратури ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді застави відносно ОСОБА_9 , в обґрунтування якого посилався на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_9 та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст.177 КПК України і просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді застави, з покладенням обов`язків: прибувати за кожною вимогою слідчого , прокурора або суду; не відлучатись з м. Харкова без дозволу слідчого , прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.
Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя вважав обґрунтованою підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України і встановленими ризики, передбачені п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Існування інших ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя вважав необґрунтованими в клопотанні слідчого і не доведеними прокурором в судовому засіданні.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді з наступних підстав.
Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, а саме у тому, що будучи головним бухгалтером ТОВ «Будлідер» (, яке зареєстроване 12.08.2010 Департаментом державної реєстрації юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців Харківської міської ради за № 0047494, взяте 21.10.2015 на податковий облік у Центральній ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС У Харківській області за № 30863, платник податку на додану вартість з 03.09.2010), що зареєстровано за адресою: м. Харків, вул.Енгельса, 33, приміщення А/14-2, являючись службовою особою підприємства, в період з 29.11.2016 по 12.01.2017 за попередньою змовою з директором ТОВ «Будлідер» ОСОБА_12 , вчинив умисне ухилення від сплати податку на додану вартість у сумі 7 521 901грн.
Враховуючи, що санкція, інкримінованого ОСОБА_9 злочину, передбачає покарання у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна та враховуючи вимоги, зазначені в п. 8 ст. 194 КПК України, колегія суддів погоджується зі слушністю висновків слідчого судді щодо доцільності обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_9 саме у вигляді застави.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Колегія суддів вважає, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, повідомленої ОСОБА_9 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування. А тому, колегія суддів не бере до сумніву обґрунтованість повідомленої ОСОБА_9 підозри, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, яка підтверджується відомостями, що містяться у даному кримінальному провадженні, протоколами допиту свідків, висновком спеціаліста від 28.04.2020 на 11 арк. та висновком експерта від 18.05.2020 № 8/126СЕ-20 на 13 арк. та іншими доказами.
Посилання в апеляційній скарзі на неможливість використання як доказу висновку спеціаліста ОСОБА_11 від 28.04.2020 р., вважаючи його неналежним доказом, на даному етапі провадження не вирішується. Вказані питання повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Відповідно до статті 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду, а тому сукупність інших зібраних органом досудового розслідування доказів будуть перевірятися, оцінюватися в ході судового розгляду. Так само, як і наявність чи відсутність цивільного позову, поданого до ОСОБА_9 , оскільки ця обставина не підлягає оцінці, згідно вимог ст.ст. 177, 178 КПК України, при вирішенні питання для обрання особі запобіжного заходу, одним з яких є застава.
Також колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо розміру застосованої відносно ОСОБА_9 застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як до особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, основне покарання за яке, передбачено у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Доводи захисника з приводу обрання слідчим суддею саме максимального розміру застави при встановлених його межах від двадцяти до 80 розмірів прожиткового мінімуму не свідчать про необгрунтованість висновків слідчого судді, оскільки відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177, 178 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії»), гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. З урахуванням конкретних обставин вчинення злочину, який інкримінується підозрюваному, всіх підстав та обставин, передбачених ст. 177, 178 КПК України, даних про особу та наявність доказів, про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення і тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим саме такий розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Крім того, колегія суддів бере до уваги, що на даний час досудове розслідування триває, а тому не виключена можливість підозрюваного впливати на свідків, експертів, інших осіб, які на даний час не допитані. Тому, судова колегія погоджується з висновками слідчого судді щодо встановлення ризиків, передбачених п.п.3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Посилання захисника з приводу недоведеності зазначених ризиків спростовуються наявними в матеріалах провадження відомостями та повідомленою ОСОБА_9 підозрою, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
За таких обставин, колегія суддів погоджується зі слушністю висновків суду першої інстанції щодо існування ризиків, передбачених п.п.3,4 ч. 1 ст. 171 КПК України та застосуванням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання підозрюваним його процесуальних прав та обов`язків.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.
Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И ЛА :

Поновити адвокату ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року.

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 травня 2020 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді