Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/431/20
Провадження № 1-кп/935/239/20
У Х В А Л А
Іменем України
19 листопада 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у режимі відеоконференції з Державною установою «Житомирська установа виконання покарань (№8)» та Радомишльським районним судом Житомирської області, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових за №0000074 07.02.2020, за обвинуваченням ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Потіївка Радомишльського району Житомирської області, який утримується в ДУ «Житомирська установа виконання покарань (№8)», у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 24.03.2020 у порядку положень ст.34 КПК України надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

До суду прокурор звернувся з клопотанням про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області 12.02.2020, яке обґрунтовано тим, що строк дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою спливає 22.11.2020, наявні достатні підстави для необхідності та обґрунтованості продовження запобіжного заходу, а саме: існує реальний ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, обвинувачений не має постійного місця проживання, схильний до бродяжництва. У вказаному кримінальному провадженні потерпілим є ОСОБА_6 , який є особою похилого віку, ОСОБА_4 засуджений Коростишівським районним судом Житомирської області 05.12.2019 за вчинення злочину, передбаченого ч. 1, 3 ст. 185 КК України, до трьох років позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік, потерпілим у вказаному кримінальному правопорушенні є ОСОБА_6 . Отже, ОСОБА_4 під час іспитового терміну на шлях виправлення не став, вчинив новий злочин стосовно однієї і тієї ж особи, існують ризик повторного вчинення кримінального правопорушення та незаконного впливу на потерпілого, не завершено судовий розгляд у кримінальному провадженні.

Потерпілий ОСОБА_6 подав до суду заяву про проведення судового засідання за його відсутності.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 заперечували щодо заявленого клопотання прокурором про продовження терміну тримання під вартою, захисник вважає, що обвинуваченому слід змінити запобіжний захід на домашній арешт, оскільки останній має зареєстроване місце проживання, вчинив кримінальне правопорушення будучи неповнолітнім.

Зважаючи на те, що суддя колегії суддів ОСОБА_7 станом на 19.11.2020 перебуває у відрядженні, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 відповідно до вимог пункту 20-5 розділу XI Перехідних положень КПК України, здійснюється головуючим суддею ОСОБА_1 , оскільки справа розглядається колегіально.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов наступного.

Отже, враховуючи неможливість до спливу строку обраного раніше обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчити судовий розгляд кримінального провадження та прийняти остаточне рішення суд, керуючись зазначеним нормами процесуального права, зобов`язаний розглянути та вирішити заявлене прокурором клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час вирішення клопотання враховується позиція Європейського суду з прав людини, висловлену в рішенні «Харченко проти України» від 10.02.2011. Зокрема в п. 79 цього рішення зазначено, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявнику своїх клопотаннях про звільнення з-під варти.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, який є особливо тяжким злочином, згідно вимог ст. 12 КК України.

Обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на потерпілого у кримінальному провадженні.

Існування ризику можливості переховування обвинуваченого від суду є цілком ймовірний з огляду на тяжкість можливого покарання у разі визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні особливо тяжкого злочину, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.

Суд, вважає, що підстави та ризики, які раніше стали наслідком обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не усунені, продовжують існувати, лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, виходить, у тому числі, з тих обставин, що ОСОБА_4 не має стійких соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, раніше судимий за вчинення умисного злочину проти власності, злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 має досить високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Судом враховується тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та приходить до висновку, що обставини, на які посилається прокурор у обвинувальному акті та клопотанні, дають достатні підстави суду вважати, що ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати.

Продовження строку тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, про який зазначає як сторона захисту так і сторона обвинувачення, та який не зважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до особистої свободи.

Керуючись ст. 176-178, 183, 372 КПК України, суд,

ухвалив:

Задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Продовжити, застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів.

Строк дії ухвали визначити по 17 січня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області.

Голосуючий суддя ОСОБА_1