Справа № 502/93/21
УХВАЛА

29 січня 2021 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області
у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні,

внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000064 від 21.10.2020 р. відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В підготовчому судовому засіданні з розгляду обвинувального акту у відповідному кримінальному провадженні, прокурором було заявлено клопотання про продовження на 60 днів строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , яке мотивоване тим, що: - обвинувачений може переховуватися від суду усвідомлюючи неминучість покарання, оскільки не має міцних соціальних зв`язків за місцем мешкання та доходів для існування; - незаконно впливати на потерпілого та свідків; - вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду на попередню судимість обвинуваченого. Наведене обґрунтування, на думку прокурора, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, думку обвинуваченого, проаналізувавши відповідні положення законодавства, судом встановлено наступне:

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього кодексу.

Як вказав Конституційний Суд України в п. 5 свого рішення від 23 листопада 2017 року у справі № 1-р/2017, визнаючи таким, що не відповідає Конституції України положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, що передбачало поширення продовження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту чи тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без клопотань учасників кримінального провадження, зокрема прокурора, та без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, - під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Отже з урахуванням системного тлумачення положень діючої редакції ч. 3 ст. 315 КПК України з урахуванням положень ст. 331 КПК України та глави 18 КПК України, прокурор вправі під час підготовчого судового засідання звертатись до суду з клопотанням про продовження обраного на стадії досудового розслідування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а суд зобов`язаний розглянути таке клопотання по суті та ухвалити за наслідками розгляду такого клопотання відповідне рішення з дотриманням вимог ст. 370 КПК України.

В ході розгляду клопотання судом встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді до ОСОБА_4 30.12.2020 р. застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 31.01.2021 р.

Ухвалою суду в підготовчому судовому засіданні від 29.01.2021 р. судовий розгляд кримінального провадження призначено на 08.02.2021 р., тобто поза межами строку дії відповідного запобіжного заходу.

Обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри була перевірена слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання до нього відповідного запобіжного заходу.

Відповідно до п-п. «с» п. 1 ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 296 КК України, санкцією якої передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років та за ч. 2 ст. 263 КК України, санкцією якої передбачене найсуворіше покарання у виді позбавлення волі до трьох років.

Враховуючи тяжкість, кількість та суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, одне з яких є тяжким злочином, для запобігання ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, а також переховуватися від суду, що вбачається з множинності злочинів та відомостей про непогашену попередню судимість обвинуваченого за особливо тяжкий злочин, беручи до уваги те, що розгляд кримінального провадження в суді не може бути завершено до спливу строку дії запобіжного заходу, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора, і в зв`язку з цим про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

В силу положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 315, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 263 КК України, продовжити на 60 днів, а саме до 30.03.2021 року включно.

Ухвала про продовження строків тримання під вартою припиняє свою дію після 30.03.2021 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити до відповідної установи місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1