Провадження № 1-кс/537/860/2020
Справа № 537/3529/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.10.2020 слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , але який добровільно видав ОСОБА_5 06.10.2020; передати мобільний телефон Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 потерпілому ОСОБА_4 на відповідальне зберігання та заборонити останньому відчужувати, передавати, дарувати або вчиняти будь які інші правочини щодо вказаного мобільного телефону (без обмеження у праві користування).
В обґрунтування клопотання зазначив, що провадженні відділення поліції № 1 Кременчуцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000379 від 06.10.2020, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 2 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 06.10.2020 близько 01:30 години на території залізничного вокзалу м. Кременчука невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону «Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 , чим спричинила матеріального збитку ОСОБА_4 .
06.10.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав мобільний телефон Хонор 7а ІМЕІ: НОМЕР_1 .
06.10.2020 мобільний телефон Хонор 7а ІМЕІ: НОМЕР_1 визнано речовими доказами.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучений мобільний телефон, який являється матеріальним об`єктом та був предметом кримінального правопорушення, зберіг на собі сліди правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим і наявна необхідність у накладенні арешту на вказане майно, з метою його збереження.
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надавши заяву, згідно якої просить слідчого суддю розглянути клопотання без його участі та зазначив, що останнє просить задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, не надав пояснень про причини неявки.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, згідно наданої ним заяви, просив провести судове засідання без його участі та вказав, що не заперечує проти накладення арешту на телефон.
Згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, неприбуття в судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 06 жовтня 2020 року слідчим відділенням ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000379 внесено відомості з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України, наступного змісту: «06.10.2020 близько 01:30 години на території залізничного вокзалу м. Кременчука невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону Хонор 7а ІМЕІ: НОМЕР_1 , чим спричинила матеріального збитку ОСОБА_4 ».
На час розгляду клопотання про арешт майна повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Згідно змісту протоколу огляду місця події від 06 жовтня 2020 року, в кімнаті «Поліції», що розташована на території залізничного вокзалу за адресою: м. Кременчук, вул. Першотравнева, 52, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав мобільний телефон «Хонор» біло бежевого кольору.
Постановою слідчого СВ Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 06 жовтня 2020 року визнано в якості речового доказу по кримінальному провадженню №0000379 від 06.10.2020 мобільний телефон «Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 та поміщено до камери зберігання речових доказів ВП №1 Кременчуцького ВП.
В обґрунтування клопотання прокурора слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000379 від 06.10.2020; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.10.2020; протокол допиту потерпілого ОСОБА_4 від 06.10.2020; протокол огляду місця події від 06.10.2020; постанову про визнання речовими доказами слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 06.10.2020.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно частин 2, 3 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказані в клопотанні речі можуть бути такими, що набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, вони зберегли на собі його сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на мобільний телефон «Хонор 7а`ІМЕІ: НОМЕР_1 , який добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кімнаті «Поліції», що розташована на території залізничного вокзалу за адресою: м. Кременчук, вул. Першотравнева, 52, та передати під відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 ..
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000379 від 06 жовтня 2020 року задовольнити.
Накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 , який було вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Передати мобільний телефон «Хонор 7а» ІМЕІ: НОМЕР_1 , власнику ОСОБА_4 на відповідальне зберігання.
Заборонити ОСОБА_4 відчужувати, передавати, дарувати або вчиняти будь-які інші правочини щодо вказаного мобільного телефону (без обмеження у праві користування).
Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт, за ст.388 КК України.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1