ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3716/20 Справа № 206/6485/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 грудня 2020 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченої ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2020 року у кримінальному провадженні №0001316 стосовно
ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої 05 березня 2019 року Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 185 КК України до 120 годин громадських робіт,
обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю:
прокурора ОСОБА_7
обвинуваченої
(в режимі відеоконференції) ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ :

Вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2020 року ОСОБА_6 визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та призначено їй покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки.
На підставі ст. 71 КК України до призначеного покарання повністю у вигляді 96 годин громадських робіт, які згідно зі ст. 72 КК України відповідають 12 дням позбавлення волі, приєднано невідбуту частину покарання за вироком АНД районного суду м. Дніпропетровська від 05 березня 2019 року та остаточно визначено ОСОБА_6 покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки 12 днів.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, обвинувачена подала апеляційну скаргу, в якій порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження даного вироку суду першої інстанції, при цьому в обґрунтування пропуску строку жодних причин не зазначає.
В судовому засіданні обвинувачена в режимі відеоконференції підтримала клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, просила його задовольнити та зазначила, що цей строк пропустила, оскільки не знала про порядок оскарження вироку суду.
Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання обвинуваченої про поновлення строку апеляційного оскарження суду, посилаючись на відсутність поважних причин його пропуску, оскільки вирок суду проголошувався в судовому засіданні в присутності обвинуваченої з роз`ясненням порядку і строку його оскарження в суді апеляційній інстанції і його копія була вручена сторонам після проголошення.
Заслухавши суддю-доповідача, думки учасників судового провадження, дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи клопотання, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 395 КПК України апеляційна скарга на вирок суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
За змістом ч. 2 ст. 113, ст. 116 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду..
Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як слідує з матеріалів справи, 27 січня 2020 року був ухвалений та проголошений вирок суду першої інстанції за участю прокурора, обвинуваченої, судом роз`яснено порядок і строки його оскарження до суду апеляційної інстанції. В цей же день обвинуваченій було вручено копію даного вироку, про що свідчить розписка з її особистим підписом (а.с. 116).
Крім того, в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції обвинувачена підтвердила, що була присутня в судовому засіданні в суді першої інстанції під час проголошення вироку і його копію отримала.
Отже, тридцятиденний строк апеляційного оскарження вироку суду першої інстанції закінчився 27 лютого 2020 року, в той час як з апеляційною скаргою ОСОБА_6 звернулася лише 02 грудня 2020 року (згідно зі штампом на поштовому конверті). При цьому, поважними причинами пропуску строку зазначає лише те, що вона не знала про можливість і порядок оскарження вироку суду в апеляційному суді.
Проте, зазначену обвинуваченою обставину не можна визнати об`єктивно поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки остання була присутня під час проголошення судом вироку та роз`яснення порядку і строків його оскарження, копія вироку була їй вручена в той же день, при цьому у вироку суду також зазначено про порядок його оскарження в апеляційному порядку.
Крім того, з матеріалів справи слідує, що на виконання оскарженого вироку суду першої інстанції обвинувачену було затримано 14.05.2020 року для відбування призначеного покарання, також протягом червня-липня 2020 року в суд першої інстанції здійснювалася доставка обвинуваченої для ознайомлення її з матеріалами кримінального провадження відповідно до її клопотання, після чого 17.07.2020 року була направлена до ДУ Кам`янської виправної колонії (№34) для подальшого відбування покарання, а лише 02 грудня 2020 року обвинувачена подала апеляційну скаргу на вирок суду першої інстанції, тобто після спливу більше шести місяців з часу набрання ним законної сили та звернення його до виконання.
При цьому, апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, у рішеннях у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) та у справі Устименко проти України (заява № 32053/13, п. 47, остаточне від 29 січня 2016 року), Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.
Таким чином, обставин, які свідчили б про неможливість своєчасно звернутися з апеляційною скаргою, матеріалами справи не підтверджено. Будь-яких інших причин про поважність пропуску строку в клопотанні та в судовому засіданні ОСОБА_6 не наводить.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо… суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Виходячи з вказаних положень кримінального процесуального закону, а також встановлених обставин, колегія суддів вважає, що в поновленні строку на апеляційне оскарження вироку суду першої інстанції слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.
Керуючись ст. ст. 117, 395, 399, 405 КПК України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити в задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2020 року.
Апеляційну скаргу обвинуваченої ОСОБА_6 на вирок Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2020 року стосовно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 263 КК України повернути.
Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Судді:

_____________________ ______________________ _____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4