Дата документу 23.07.2020 Справа № 554/6433/20
Справа №554/6433/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 липня 2020 року м.Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 :

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженню внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000169 від 14 листопада 2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, -

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ ПВП ГУНП Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погоджене прокурором відділу прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 . В якому прохали : накласти заборону (арешт) на користування, розпорядження мобільним телефоном марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , який було вилучено в ході проведення обшуку за місцем роботи ОСОБА_5 у службових приміщеннях Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК за адресою: м. Полтава, вул. Миколи Дмитрієва, 7.
В судове засідання слідчий не з`явився, будучи у встановлений КПК України спосіб повідомлений.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене? може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів про задоволення клопотання частково.
Встановлено, що СУ ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесене до ЄРДР за № 0000169 від 14 листопада 2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що працівники закладу охорони здоров`я на території Полтавської області діючи за попередньою змовою за надання допомоги громадянам по вирішенню питань щодо проходження медичних оглядів та отримання медичних висновків вимагають від останніх неправомірну вигоду у великому розмірі.13.12.2019 допитаний в якості свідка заявник у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , надав покази стосовно того, що останні 5 років має проблеми із серцево-судинними захворюваннями та перебуває на обліку в лікаря терапевта як гіпертонік, крім цього маючи діагноз «артроз колінних суглобів», в нього виникла необхідність у оформленні групи інвалідності. 21.08.2019 очікуючи в черзі у лікаря-травматолога він познайомився із чоловіком, який представився як « ОСОБА_7 », який надав йому номер телефону особи на ім`я ОСОБА_8 та додав, що вказана особа має можливість допомогти вирішити питання щодо отримання групи по інвалідності.В подальшому між ОСОБА_6 та встановленою слідством особою ОСОБА_9 відбулась зустрічі, який повідомив, що отримання групи інвалідності буде коштувати 1 (одну) тисячу доларів США, з яких він повинен віддати вказаній особі 300 доларів США та документами, а по отриманню відповідної групи надати решту.Згідно повідомлення УСБУ в Полтавській області, наданого на виконання доручення в порядку ст. 40 КПК України, встановлено коло осіб, які причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме: наявна інформація свідчить про причетність до фактів вимагання неправомірної вигоди голови лікарсько-консультативної комісії КНМП «Лікарня інтенсивного лікування Кременчуцька», що розташована за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Павлова,2, кабінет 33, ОСОБА_10 , яка за отримання неправомірної вигоди підготовлює медичні довідки та документи, які є підставою для встановлення групи інвалідності фізичній особі. Діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 , який виступає посередником між ОСОБА_10 та ОСОБА_5 та зацікавленими особами в отриманні групи інвалідності .В свою чергу ОСОБА_5 , являється в.о. голови комісії Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК, адреса розташування: м. Полтава, вул. Миколи Дмитрієва, 7, здійснює вплив на посадових осіб Кременчуцької міжрайонної медико-соціальної експертної комісії 1 загального профілю південного госпітального округу. Також, до вказаної злочинної схеми залучена ОСОБА_11 , яка спільно з ОСОБА_9 підшукує зацікавлених осіб в отримання групи інвалідності.Посадові особи Кременчуцької міжрайонної медико-соціалької експертної комісії 1 загального профілю південного госпітального округу, які здійснюють свою діяльність за адресою: м. Кременчук, вул. Леонова, 12, на підставі документів переданих ОСОБА_10 за неправомірну вигоду встановлюють групу інвалідності фізичним особам у зв`язку з втратою працездатності. За наявною оперативною інформацією, по отриманню 2-ї групи інвалідності безстроково ОСОБА_9 вимагає у ОСОБА_6 1200 доларів США неправомірної вигоди в інтересах ОСОБА_10 ОСОБА_5 та посадових осіб Кременчуцької міжрайонної медико-соціалької експертної комісії 1 загального профілю південного госпітального округу.Приймаючи до уваги вище викладене, працівниками УСБУ в Полтавській області здобуто оперативну інформацію, що до вчинення даного злочину може бути причетний в.о. голови комісії Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК ОСОБА_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який впливає на посадових осіб Кременчуцької міжрайонної медико-соціальної експертної комісії 1 загального профілю південного госпітального округу.Причетність до вказаного кримінального правопорушення посадових осіб Кременчуцької міжрайонної медико-соціальної експертної комісії 1 загального профілю південного госпітального округу підтверджується зібраними доказами, а саме проведеними негласними слідчими (розшуковими) діями, та іншими доказами здобутими в ході досудового розслідування.

16.07.2020 ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_12 клопотання слідчого про проведення обшуку задоволено.
21.07.2020 на виконання ухвали слідчого судді проведено обшук за місцем роботи ОСОБА_5 у службових приміщеннях Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК за адресою: м. Полтава, вул. Миколи Дмитрієва, 7. В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , який має суттєве значення для подальшого розслідування кримінального провадження.
22.07.2020 постановою слідчого ПВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 : мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1, п.2, п.3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; та конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Приписами абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, регламентовано, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Приписами абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, регламентовано, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
На підставі викладеного, приходжу до висновку про задоволення клопотання частково. Накласти арешт на майно вилучене 21.07.2020 під час проведення обшуку у службових приміщеннях Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК за адресою: м. Полтава, вул. Миколи Дмитрієва, 7, за місцем роботи ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , котрий належить ОСОБА_5 з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування до проведення експертиз.

Зобов`язати слідчих, прокурорів у кримінальному проваджені повернути власнику ОСОБА_5 , мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , під зберігальну розписку після проведення експертиз.

В іншій частині клопотання відмовити.

Керуючисьст.ст. 107, 170, 171, 172, 173, 309КПК України,слідчий суддя , -
у х в а л и в :

Клопотання слідчого СВ Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженню внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000169 від 14 листопада 2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно вилучене 21.07.2020 під час проведення обшуку у службових приміщеннях Полтавської спеціалізованої неврологічної МСЕК за адресою: м. Полтава, вул. Миколи Дмитрієва, 7, за місцем роботи ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , котрий належить ОСОБА_5 з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування до проведення експертиз.

Зобов`язати слідчих, прокурорів у кримінальному проваджені повернути власнику ОСОБА_5 , мобільний телефон сірого кольору марки «іPhone», моделі А1549, ІМЕІ: НОМЕР_1 , під зберігальну розписку після проведення експертиз.

В іншій частині клопотання відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію у даній справі на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресоюhttp://court.gov.ua/sud1622/з зазначенням індивідуального номеру провадження.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання до Полтавського апеляційного суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Власники майна, котрі були відсутні у судовому засіданні мають право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Ухвала складена 23 липня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1