Справа №705/3180/20
1-кп/705/1034/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2020 року місто Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області

під головуванням судді ОСОБА_1

з участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Умані Черкаської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000294 від 07.03.2020 року, по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Умань Черкаської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, приватного підприємця, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.263 КК України,

клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою

з участю:

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представників потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.263 КК України.

20 жовтня 2020 року під час судового засідання прокурор заявила клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтувала тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.263 КК України. Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 закінчується 29.10.2020 року, але на даний час ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжувати свою злочинну діяльність. При цьому посилалась на те, що ОСОБА_3 , перебуваючи на волі, може переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує. Також вказала на те, що потерпіла ОСОБА_6 вже подавала заяву про те, що відносно неї були погрози від невідомих осіб, а також що ОСОБА_3 може бути причетним і до іншого кримінального правопорушення, так як пістолет, який є знаряддям вчинення злочину, був предметом обміну інформації в межах міжнародного співробітництва. У клопотанні просила не визначати розмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_3 свою позицію з приводу клопотання прокурора не висловив.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що доводи прокурора про наявність ризиків не аргументовані. Вказав, що його підзахисний після вчинення злочину самостійно прийшов і здався, надав згоду на огляд приміщення. На даний час потерпілі та свідки вже допитані. В разі, якщо суд дійде висновку про те, що слід залишити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, просив визначити розмір застави в сумі 200000 гривень.

Потерпіла ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_10 , представники потерпілих адвокати ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , підтримали клопотання прокурора.

Суд, заслухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілих та представників потерпілих, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового слідства до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

31.08.2020 року Уманським міськрайонним судом Черкаської області було продовжено строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою до 29 жовтня 2020 року. Вказане питання було вирішене судом з урахуванням того, що судовий розгляд у кримінальному провадженні ще не було розпочато, а також з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому звертається увага, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Суд вважає, що на даний час продовжує існувати ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому в разі доведення його винуватості у вчиненні злочинів, а також ризики впливу обвинуваченого на потерпілих та вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні двох злочинів.

Крім того, суд враховує, що станом на 20 жовтня 2020 року у судовому засіданні допитані потерпілі та свідки сторони обвинувачення. При цьому, суд ще не розпочав дослідження письмових доказів, та не допитав обвинуваченого.

Враховуючи час, який необхідний для повного дослідження доказів у кримінальному провадженні, а також зайнятість головуючого судді у розгляді інших судових справи, суд позбавлений можливості завершити судовий розгляд в строк, на який відносно обвинуваченого вже був продовжений запобіжний захід.

Враховуючи вказані вище обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає до задоволення.

Суд не вбачає підстав для визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, так як обвинувачення стосується злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись статтями 183, 199, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Дія ухвали про продовження строку запобіжного заходу закінчується 18 грудня 2020 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику - для відому, та направити начальнику Черкаського слідчого ізолятора - для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Головуючий суддя ОСОБА_1