УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 052 65 від 28.06.2020 за ч. 1 ст. 115 КК України про арешт майна,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 052 65 від 28.06.2020 за ч. 1 ст. 115 КК Україниарешту на тимчасово вилучене майно.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 28.06.2020, близько о 19.20 год. невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , завдала гр. ОСОБА_5 щонайменше два удари в область грудей, внаслідок чого гр. ОСОБА_5 померла.
У ході проведення 28.06.2020 обшуку квартири АДРЕСА_2 слідчим виявлено та вилучено: ніж з металевою рукояткою з написом «Inef Knife»; змиви речовини бурого кольору з долоні; змиви речовини бурого кольору з підлоги; порошок білого кольору з трупа ОСОБА_5 ; паперову упаковку борошна «Хуторок»; зрізи нігтьових пластин з правої та лівої рук трупа ОСОБА_5 ; футболку червоного кольору з трупа ОСОБА_5 ; мікронашарування з долоней трупа ОСОБА_5 ; змиви з правої та лівої рук трупа ОСОБА_5 ; ноутбук марки «Asus №13219»; ключі від квартири.

У зв`язку з тим, що це майно є тимчасово вилученим слідчий просила накласти на нього арешт з метою його збереження.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Слідчий суддя, заслухавши думку слідчого, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.
Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.
Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.
Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими слідчим матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається серед іншого з метою збереження речових доказів.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим та матеріалами клопотання доведено, що вилучене у ході проведення огляду місця події майно, на яке ініційоване накладення арешту, може містити інформацію про обставини вчинення злочину та є доказом у цьому кримінальному провадженні.
Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для задоволення ініційованого слідчим питання.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 052 65 від 28.06.2020 за ч. 1 ст. 115 КК України арешт на майно, тимчасово вилучене 28.06.2020 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

-ніж з металевою рукояткою з написом «Inef Knife»;

-змиви речовини бурого кольору з долоні;

-змиви речовини бурого кольору з підлоги; порошок білого кольору з трупа ОСОБА_5 ;

-паперову упаковку борошна «Хуторок»;

-зрізи нігтьових пластин з правої та лівої рук трупа ОСОБА_5 ;

-футболку червоного кольору з трупа ОСОБА_5 ;

-мікронашарування з долоней трупа ОСОБА_5 ;

-змиви з правої та лівої рук трупа ОСОБА_5 ;

-ноутбук марки «Asus №13219»; ключі від квартири.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1