Справа № 159/348/20
Провадження № 1-кп/159/155/20
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про вирішення клопотання про призначення експертизи
25 листопада 2020 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представника потерпілої - адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001730 від 15.09.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

в с т а н о в и в :

Захисником обвинуваченого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 заявлено клопотання про призначення у даному кримінальному провадженні повторної судово-медичної експертизи, на вирішення якої, з урахуванням внесених в судовому засіданні 25.11.2020 року уточнень, просить поставити наступні запитання:

1) чи можливо більш точно визначити характеристики предмета, яким заподіяно тілесні ушкодження, зокрема виступаючими твердими предметами меблів, дверей чи подібних предметів, за умови знаходження тіла в момент отримання тілесних ушкоджень у вертикальному чи зігнутому положенні?

2) на підставі яких об`єктивних даних експертом ОСОБА_9 зроблено висновок, що в момент отримання тілесних ушкоджень потерпілий знаходився у вертикальному положенні? Чи могли бути отримані такі тілесні ушкодження внаслідок падіння та удару лівою стороною голови об виступаючі предмети, а також під час перебування у вертикальному положенні при випадкових ударах в такі предмети?

3) якою була концентрація алкоголю в організмі потерпілого ОСОБА_10 на момент отримання тілесних ушкоджень та в якому стані алкогольного сп`яніння він перебував на час отримання тілесних ушкоджень?

4) якою могла бути поведінкова реакція потерпілого ОСОБА_10 протягом часу з моменту отримання тілесних ушкоджень до моменту настання смерті, наскільки він, з врахуванням стану алкогольного сп`яніння, міг контролювати та координувати свої рухи, мову, в який час після отримання ушкоджень і розвитку гематоми та набряку головного мозку міг втратити свідомість?

5) чи є медичною та об`єктивно підтвердженими ознаки отримання потерпілим ОСОБА_10 раніше тілесних ушкоджень, в тому числі тріщин, переломів, в ділянці основи черепа, чи могли вони спричинити повторний перелом при дії контактуючого предмету навіть з невеликим зусиллям?

6) чи нормально розвинуті та відповідають вікові, фізичному розвиткові потерпілого ОСОБА_10 кіски основи черепа в місці перелому, чи є паталогічні відхилення та інші особливості, які могли призвести до їх перелому при дії тупого предмету з незначним зусиллям, зокрема при ударі в стійки дверей, меблів, з урахуванням порушення координації внаслідок алкогольного сп`яніння та інших чинників?

Підставою для призначення повторної судово - медичної експертизи захисник визначає наявність суперечностей між висновками судово - медичного експерта ОСОБА_9 та експерта криміналіста ОСОБА_11 щодо характеристик предмета, від дії якого могли утворитись виявлені у потерпілого тілесні ушкодження, а також щодо способу їх отримання (внаслідок падіння на предмет чи від удару предметом).

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 вважає, що експертом ОСОБА_9 не наведені у висновку об`єктивні дані, на підставі яких сформований категоричний висновок про неможливість отримання виявлених тілесних ушкоджень від падіння з висоти власного зросту. Крім того, захист має сумнів в об`єктивності експерта ОСОБА_9 , діти якого проживають в одному будинку з потерпілими.

Захист також наголошує не неповноті досудового розслідування, яка полягає у не проведенні огляду під`їзду та інших місць, де потерпілий знаходився перед смертю з метою виявлення предметів, об які він міг вдаритись.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали провадження, дійшов висновку про відсутність підстав для призначення повторної судово-медичної експертизи з огляду на таке.
Відповідно до вимог до частини першої та другої статті 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
В силу ст.242 КПК підставою проведення експертизи може бути лише необхідність встановлення за допомогою спеціальних знань обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року за № 53/5 із змінами, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.
Згідно матеріалів даного кримінального провадження стороною обвинувачення суду надані для дослідження висновки судово-медичної експертизи трупа №183 від 09.10.2019 року ( а.с.96-102 т.1) експерт ОСОБА_9 , судово-медичної експертиза трупа №183А від 10.10.2019 року під час якої використані висновки зав. відділення судово-медичної криміналістики ОСОБА_11 ( а.с.104-110 т.1), та судово - медичної комісійної експертизи №57 від 05.12.2019 ( а.с.114-125, т.1).
Захисник обвинуваченого ставить під сумнів висновки даних експертиз з огляду на те, що орган досудового розслідування не встановив всіх фактичних обставин та надав експертам неповні вихідні дані, зокрема не перевірив версію можливого отримання потерпілим тілесних ушкоджень внаслідок падіння чи при ударі об інших предмет, в той час як судовим експертом криміналістом ОСОБА_11 надано висновок, що на висковій кістці вилученій у трупа ОСОБА_10 виявлено вдавлений злам, який утворився від дії тупого предмета з обмеженою контактуючою поверхнею (більш точно визначити форму предмета не представляється можливим з зв`язку із малим об`ємом вилученої кістки, відсутністю опису пошкоджень голови).
Під час допиту експерта ОСОБА_9 та експерта ОСОБА_11 в судовому засіданні з`ясовано, що експерт ОСОБА_11 надала висновок виключно за результатами дослідження експертного матеріалу, про що зазначено в акті №56МК від 27.09.2019. Зокрема, експерт ОСОБА_11 пояснила, що експертного матеріалу виявилось не достатньо для висновку про механізм отримання тілесного ушкодження, такий висновок можливо зробити лише дослідженням інших матеріалів провадження, в тому числі протоколу огляду місця події, де на фото зображеннях зафіксовані первинні ушкодження віскової кістки.
Як вбачається з висновку судово - медичної комісійної експертизи №57 від 05.12.2019 ( а.с.114-125, т.1), комісія експертів дослідила не лише висновки обох попередніх експертів, але й врахувала усі матеріали кримінального провадження та надала обґрунтовані відповіді на поставленні захисником питання.
Захисником обвинуваченого та обвинуваченим не наведені обставин, які б викликали сумніви у правильності комісійного експертного висновку. Заперечення сторони захисту фактично зведені до незгоди із висновком.
Таким чином, судом не встановлені достатні підстави для призначення повторної судово-медичної експертизи, тому клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.242, 332, 350 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У клопотанні захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0001730 від 15.09.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення може бути включене до апеляційної скарги на судове рішення.

ГоловуючийОСОБА_1