Справа № 167/1298/20
Провадження №1-кс/167/318/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2020 року м. Рожище
Рожищенський районний суд Волинської області в складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
секретаря судового засідання - ОСОБА_2
з участю прокурора - ОСОБА_3
слідчого - ОСОБА_4
захисника - ОСОБА_5
потерпілої - ОСОБА_6
підозрюваного - ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Рожищенського районного суду Волинської області клопотання слідчого СВ Рожищенського ВП Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Корсині Рожищенського району Волинської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, жителя АДРЕСА_1 , судимого 24.09.2020 року Рожищенським районним судом Волинської області за ч.1 ст.122 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000293 від 01.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Рожищенського ВП Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , за погодження з начальником Рожищенського відділу Маневицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Рожищенського районного суду Волинської області із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні під № 0000293.
Клопотання обґрунтовується тим, що 30 листопада 2020 року близько 17 год. 00 хв., ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, будучи на території господарства та в будинку за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , в ході словесної суперечки зі своєю дружиною ОСОБА_8 , яка виникла на ґрунті ревнощів, усвідомлюючи протиправність та суспільну небезпеку своїх дій, керуючись метою умисного протиправного заподіяння тяжких тілесних ушкоджень іншій людині, умисно наніс декілька ударів кулаками рук та ніг, а також дерев`яним предметом по голові ОСОБА_8 , заподіявши останній, відповідно лікарського свідоцтва про смерть №566 від 01.12.2020 тілесне ушкодження у вигляді травматичного шоку поєднаного з тупою травмою тіла, в результаті якого потерпіла ОСОБА_8 померла на місці події.

01 грудня 2020 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обгрунтовують існуванням ризиків: переховування ОСОБА_7 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання у виді позбавлення волі через його тяжкість, незаконний вплив на показання свідків та потерпілих.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 повністю підтримали внесене клопотання та просили його задовольнити. З їх пояснень вбачається, що ОСОБА_7 , який є непрацевлаштованим та не має постійного джерела прибутку, обгрунтовано підозрюється вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК, а також існують ризики, передбачені пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).
Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти обрання такого запобіжного заходу, натомість просили про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання. З пояснень захисника ОСОБА_5 слідує, що ризики, передбачені ст.177 КПК, стороною обвинувачення не доведено, оскільки в будинку, де проживає підозрюваний ОСОБА_7 ніхто не проживає, тому він не буде мати можливості впливати на показання потерпілих та свідків.
Потерпіла ОСОБА_6 підтримувала позицію обвинувачення.
Заслухавши пояснення слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання виходячи з такого.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК).
З огляду на зазначені положення закону, слідчому судді під час вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу з метою визначення чи є законні підстави для застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а якщо так, то чи для запобігання ризикам, у разі їх існування, неможливим є застосування більш м`яких запобіжних заходів, необхідно в межах доводів відповідного клопотання розкрити: 1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа; 2) ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість; 3) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Слідчим суддею встановлено, що Рожищенським відділенням поліції Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000293 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК.
Згідно з копією протоколу про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01 грудня 2020 року, ОСОБА_7 фактично затриманий о 04:30 1 грудня 2020 року.
01 грудня 2020 року ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК.
Вищезазначені обставини обумовлюють наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення, на думку сторони обвинувачення, з чим слідчий суддя погоджується, виходячи з таких підстав.
Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_7 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться у поданих слідчому судді матеріалах, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_7 до кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК, ОСОБА_7 підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протокол огляду місця події від 01.12.2020 за місцем виявлення трупа ОСОБА_8 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК.
Відповідно до положень ст.177 КПК, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно зі ст.178 КПК, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик переховування цієї особи від органів досудового розслідування та суду. При цьому вказаний ризик може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий та прокурор послалися на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, показання яких є необхідними для досудового розслідування.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.
Наявність ризику переховування від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, стверджується тим, що ОСОБА_7 , який є непрацевлаштованим, повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, що передбачає можливість призначення йому покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення інкримінованого йому злочину, ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування.
Ризик незаконного впливу на інших свідків об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Тому при обранні запобіжного заходу є необхідність врахування ризику незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у згадуваному кримінальному провадженні.
Слідчий та прокурор довели під час розгляду клопотання, що на цій стадії кримінального провадження застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, зокрема й цілодобового домашнього арешту, не зможуть забезпечити належної поведінки підозрюваного.
Враховуючи, окрім наведеного вище, дані щодо особи обвинуваченого, ступінь тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до норми п.4 ч.2 ст.183 КПК є підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, слідчий суддя приймає до уваги, що за обставинами підозри, ОСОБА_7 інкримінується вчинення злочину за місцем свого проживання. Наведені мотиви свідчать, що більш м`який запобіжний захід до підозрюваного, зокрема домашній арешт, не буде дієвим для запобігання вищезазначених ризиків.
Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою викликане інтересами дієвості кримінального провадження, з метою запобігання можливостям підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування і у подальшому суду, незаконно впливати на свідків.
Отже, є підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому, беручи до уваги вимоги п.2 ч.4 ст.183 КПК, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, тому слідчий суддя одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначає запобіжний захід у вигляді застави та її розмір, враховуючи встановлені підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 194, 196, 309, 376 КПК, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Рожищенського ВП Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Корсині Рожищенського району Волинської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, жителя АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів до 29 січня 2021 року включно.
Строк тримання під вартою рахувати з 04 год. 30 хв. 01 грудня 2020 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1