КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 грудня 2020 колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
особи, яка подала скаргу ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на постанову слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 від 09.06.2020 про закриття кримінального провадження № 0004282 за ч. 4 ст. 358 КК України.
Таке рішення суд мотивував тим, що досудове провадження проведено достатньо повно і доказів вчинення злочину не встановлено, а прийняте за результатами перевірки рішення відповідає вимогам ст. 110 КПК України. Постанова є обґрунтованою, прийнятою після всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосередньої оцінки слідчим показань та документів, які стосуються цього провадження у їх сукупності.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій порушує питання про скасування ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року, просить постановити нову, якою постанову слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 від 09.06.2020 скасувати.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що постанова слідчого від 09.06.2020 про закриття кримінального провадження № 0004282 винесена передчасно без всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження.
Вважає, що «лист про погодження проведення реконструкції» підпадає під визначення, яке зазначено у примітці до ст. 358 КК України, оскільки даний лист містить зафіксовану інформацію, а саме «згоду осіб на проведення реконструкції», яка підтверджує певні події, які здатні спричинити наслідки правового характеру та використовується як документи докази у правозастосовній діяльності. Також даний документ був складений та посвідчений окремими громадянами.
Одночасно апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропускувстановленого законом п`ятиденного строку на внесення апеляційної скарги вказує на те, що повний текст рішення отримав24.09.2020.

Заслухавши доповідь судді, думку ОСОБА_5 , який при вирішення питання про поновлення строку апеляційного оскарження наполягав на тому, що строк апеляційного оскарження ним пропущено з поважних причин; дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що підстави для поновлення ОСОБА_5 строку апеляційного оскарження відсутні, та апеляційна скарга ОСОБА_5 підлягає поверненню.

Відповіднодо вимог п. 3 ч. 2ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно ч. 3 цієї ж статті, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

До поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню апеляційної скарги у визначені законом строки.

Як вбачається з матеріалів справи, 18 вересня 2020 року, в день винесення оскаржуваної ухвали, судове засідання відбулося за участю заявника ОСОБА_5 та прокурора ОСОБА_7 , а тому відповідно учасники були обізнані про зміст судового рішення та строки його оскарження в апеляційному порядку, однак, апеляційну скаргу подано лише 28 вересня 2020 року.

Отже, зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження свого підтвердження не знайшли. Інших підстав, що об`єктивно унеможливили оскарження у передбачений законом строк ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року, колегією суддів не встановлено.
При цьому колегія суддів звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява №8371/02, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України», заява №50966/99, рішення від 14 жовтня 2003 року), відповідно до яких, сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні в справі «Пономарьов проти України» Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року зроблено висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).
Беручи до уваги конкретні обставини справи, значний проміжок часу, який сплинув з дати постановлення оскаржуваної ухвали від 18.09.2020, колегія суддів у даному випадку вважає, що апелянтом не наведено належних доказів на підтвердження обставин, за яких він був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається особі, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України підлягає поверненню особі, яка її подала.

Ураховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 117, 376, 395, 399, 418 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИТИ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року відмовити.
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року, - повернути особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді: _______________ ______________ ______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/5503/2020

Головуючий у 1-ій інстанції: ОСОБА_8

Доповідач: ОСОБА_1