єдиний унікальний номер №393/193/17
провадження №1-кп/389/143/17
У Х В А Л А

04 серпня 2020 року головуючий суддя колегії суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Новгородківського відділу Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка матеріали обвинувального акту, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000050 від 18 лютого 2017 року, щодо

ОСОБА_5

міра запобіжного заходу тримання під вартою строк до 14 серпня 2020 року, по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 червня 2020 року, вказане провадження авторозподілено колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді колегії: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ..
В силу ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 року, згідно з абз.5 пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України даний пункт викладено у новій редакції: «у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки на території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, суддя колегії ОСОБА_6 на даний час перебуває у відпустці, згоди на відкликання не надала, вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою необхідно вирішити суддею зі складу колегії суддів одноособово.

Прокурор заявив клопотання про продовження щодо ОСОБА_5 обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи це тим, що останній обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, раніше судимий, не працює, не має постійного джерела доходів, відтак відсутні міцні соціальні зв`язки. За викладеного, з метою уникнення відповідальності, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які не допитані, вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризики, які були підставою обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зникли і не зменшились.
Обвинувачений проти задоволення клопотання прокурора не заперечував.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

В силу ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке закон класифікує як особливо тяжкий злочин, з мірою покарання до 15 років позбавлення волі, раніше судимий, утриманців та постійного місця роботи не має,відтак відсутні міцні соціальні зв`язки, тож, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків, які наразі не допитані, тому судвважає встановленим наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, тож тримання ОСОБА_5 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, а відтак, щодо ОСОБА_5 необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

В силу п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадження не визначається.

Керуючись ст.ст.177,178,183,314-316 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт.Новгородка Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 14.30 години 04 серпня 2020 року по 14.30 годину 02 жовтня 2020 року.

Копію ухвали вручити прокурору та обвинуваченому, надіслати, до відома, начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя колегії суддів

Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1