Провадження по справі № 1-кп/522/2017/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000052 від 09.07.2020 року відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кірово, Томаківського району, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
В провадження Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000052 від 09.07.2020 року відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , проти задоволення якого сторона захисту заперечувала.
Представник потерпілого підтримала заявлене прокурором клопотання.
Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали провадження, а також доводи клопотання, суд доходить наступних висновків.
Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Також слід враховувати, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Приймаючи до уваги положення ч. 6 ст. 181 КПК України суд має право за клопотанням прокурора продовжити строк дії раніше застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу.
Крім того, відповідно до правового висновку, викладеному у постанові Третьої судової палати ККС ВС від 11.03.2020 року по справі №459/3502/19 (провадження № 51-701 км 20), зазначено, що вказаним розділом ІІ КПК України передбачено, в тому числі і порядок подачі, розгляду клопотань про застосування та продовження запобіжних заходів. Виходячи зі змісту диспозицій статей 177, 178, 194, 196, 199 КПК України терміни "обрання запобіжного заходу" та "продовження запобіжного заходу" використовуються як синонімічні, за своїм правовим значенням. Крім того, обрання - є первинним при застосуванні запобіжного заходу, який обирається на певний строк, а продовження - вторинна стадія, яка наступає, за певних умов, коли строк тримання під вартою закінчується.
Ухвалою Приморського районного суду м Одеси від 07.09.2020 року було задоволено клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію обвинуваченого; 7) майновий стан обвинуваченого; 8) наявність судимостей у обвинуваченого; 9) дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України при застосуванні та продовженні запобіжного заходу суд враховує наявність обґрунтованої підозри, доведених прокурором ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також інші обставини, зазначені ст. 178 КПК України.
Відповідно до ст. 17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини, як джерело права.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_3 на даній стадії судового розгляду обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України, а саме: в умисному нанесенні побоїв громадянинові, який виконує громадський обов`язок, у зв`язку з його громадською діяльністю.
Обираючи запобіжний захід ОСОБА_3 , суд враховує дані про особу обвинуваченого, який є громадянином України, офіційно не працевлаштований, не одружений, зареєстрований на території Дніпропетровської області та тимчасово проживає в м. Одесі, раніше не судимий, що свідчить про відсутність в останнього достатньо міцних соціальних зв`язків.
Крім того, суд враховує, що під час судового розгляду обвинувачений двічі не з`являвся до суду без поважних причин, на підтвердження поважності причин своєї неявки будь яких доказів суду не надавав, що доводить заявлений прокурором в клопотанні ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливого переховування від суду.
Суд приймає до уваги той факт, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням фізичного насильства (побоїв), що може вказувати на ймовірне існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Разом з тим, стороною обвинувачення не надано доказів, на підтвердження існування ризику здійснення незаконного впливу на потерпілого у кримінальному провадженні з боку обвинуваченого, а матеріали провадження також не містять даних, які б підтверджували здійснення такого тиску на потерпілого. Натомість, як зазначив обвинувачений та не спростовував представник потерпілого, він зустрічався із потерпілим для обговорення можливості примирення, що вказує на недоведеність ризику незаконного впливу на потерпілого у даному кримінальному провадженні.
Щодо можливості вчинення в подальшому обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, з метою отримання доходу, та продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачується, то суд вважає необхідним зазначити, як пояснив обвинувачений, до затримання він працював таксистом, охоронцем та на будівництві, тому наполягав на домашньому арешті в нічний період доби, щоб мати можливість заробляти гроші, а посилання на відсутність доходу не є безумовним доказом заявленого прокурором ризику, що спростовує доводи клопотання прокурора про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, обвинувачений є раніше не судимою особою.
Таким чином, дотримуючись завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, суд враховує необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами суспільства та держави та забезпечення охоронюваних прав та свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження.
Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що на даній стадії судового розгляду, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, тяжкості злочину, в якому він обвинувачується та існування ризику можливого переховування від суду, який продовжує існувати, що відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, тому у сукупності дає достатні підстави вважати, що на даний час застосування більш м`якого запобіжного ніж цілодобовий домашній арешту не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти можливим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 181, 194, 199, 331, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 03.01.2021 року включно.
Покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- заборонити цілодобово залишати житло за місцем мешкання;
- прибувати до Приморського районного суду м. Одеси за першою вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками у цьому кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту становить 60 днів і обчислюється з моменту постановлення ухвали суду, тобто з 05.11.2020 року, який припиняє свою дію 03.01.2021 року.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання ухвали суду про застосування обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та контроль за його поведінкою покласти на співробітників відповідного ВП ГУНП в м. Одесі.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі в ГУНП в м. Одесі.

Суддя Приморського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1