Справа № 175/2109/20
Провадження № 1-кс/175/926/20
У Х В А Л А
Іменем України

04 вересня 2020 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
слідчого - ОСОБА_6
розглянувши клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Дніпропетровську, громадянина України, розлученого, маючого на утриманні малолітню дитину, доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого за станом здоров`я, військовозобов`язаного, не інваліда, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
яке надійшло до суду 04 вересня 2020 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000647 від 19.05.2020 року, щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:
До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000647 від 19.05.2020 року відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.
Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, 04 вересня 2020 року є підпис підозрюваного та його захисника про вручення зазначених документів.
Підозрюваний був затриманий у порядку ст.208 КПК України 02.09.2020 року о 10:38 год. та доставлений до зали суду під конвоєм.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що ОСОБА_5 у невстановленому в ході досудового розслідування час та місці, маючи умисел на придбання та зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу в великих розмірах, придбав особливо наркотичний засіб «канабіс», який у подальшому за невстановлених слідством обставинах, перевіз у домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , де у подальшому почав зберігав з метою збуту масами не менше ніж 935,595г, 1051,446 г., 405,821 г.
02.09.2020 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено, зокрема з шухляди кухні будинку за вищевказаною адресою: три пластикові пляшки об`ємом по 5 літрів, котрі були заповнені згідно висновку експерта №19/104-8/4389 від 03.09.2020 р. подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору масами 1028,126 г, 1164,392 г., 452,420г, яка є канабісом, що відноситься до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено. Маса канабісу (в перерахунку на висушену речовину) становить відповідно 935,595г, 1051,446 г, 405,821 г, який ОСОБА_5 придбав та зберігав з метою збуту.
19.05.2020, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000647, за попередньою правовою кваліфікацією за ч.2 ст.307 КК України.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечного наркотичного засобу з метою збуту, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що під час проведення досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачене до 10 років позбавлення волі, а тому тяжкість покарання, якому можуть бути підданий обвинувачений у разі визнання його винними, може розглядатись як ризик переховування від суду та унеможливить виконання процесуальних рішень, у тому числі вироку суду.
Крім того, перебуваючи на більш м?якому запобіжному заході, ніж тримання під вартою, підозрюваний матиме змогу незаконно впливати на інших учасників процесу - свідків, зокрема на ОСОБА_8 з яким фактично мешкав в одному домоволодінні, експертів у цьому ж кримінальному провадженні. Також, ОСОБА_5 ніде офіційно не працевлаштований, не має законних, окрім збуту наркотичних засобів, джерел для отримання прибутку та може продовжити злочинну діяльність пов`язану з кримінальними правопорушеннями у сфер наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів проти здоров`я населення, що також вважається стороною обвинувачення як ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Прокурор у судовому засідання клопотання підтримала, вважає, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та не можливо застосувати відносно нього більш м`яких запобіжних заходів забезпечення кримінального провадження.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважає пред`явлену підозру необґрунтованою, ризики не наведені, підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, є колишнім військовослужбовцем, має травми у зв`язку з чим був комісований, має на утриманні малолітню дитину, відзнаки за військову службу, раніше не судимий, тому просить обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. В своїх поясненнях посилався на практику ЄСПЛ.
Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнав, не погоджується з вказаним слідчим часом фактичного затримання, пояснив, що під час проведення обшуку до нього були застосовані міри психічного характеру, у зв`язку із чим у нього був напад його трусило, пояснив, що він не знає хто власник будинку, ключі від будинку йому передав ОСОБА_9 , до будинку він приходив займатися в останній час для прийняття масажу, просив не обирати йому тримання під вартою, оскільки він хвора людина, має травми голови та хребта, йому не зручно спати в камері, про стан його здоров`я свідчать його епікризи, групу інвалідності йому не встановлено, але він був комісований зі складу збройних сил за станом здоров`я.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Слідчий суддя враховує, також практику Європейського суду з прав людини, зокрема сформульовану в рішеннях «Марченко проти України» та «Лабіта проти Італії», згідно з якими тримання під вартою є виправданим у певному випадку, а саме тоді, коли суспільний інтерес, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Також Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував (рішення у справі «Харченко проти України») на тому, що п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою.
03.09.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, а також наявними в матеріалах доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 02.09.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 02.09.2020 року; протоколом обшуку від 02.09.2020 року; речовими доказами, отриманими під час досудового розслідування; висновком експерта №19/104-8/4389 від 03.09.2020 р. та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
При обранні підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, ОСОБА_5 має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є тяжким за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
Слідчий суддя вважає доведеним, прокурором, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки вважає, що виникають ризики передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеним ризикам, з особистою порукою до суду ніхто не звертався.
Згідно ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов"язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним... обов"язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається п.2 щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Враховуючи обставини та характер кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан обвинуваченого, дані про його особу та ризики, розмір застави, який достатньою мірою буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього, слід визначити в розмірі 630600,00 грн., що становить 300 прожиткових мінімумів для працездатної особи.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків на строк шістдесят днів, а саме до 10-38 год. 31 жовтня 2020 року.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання по протоколу затримання, складеному у порядку ст.208-211 КПК України, тобто з 10-38 год. 02 вересня 2020 року.

Для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_5 , визначити йому заставу в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, що відповідає сумі 630600,00 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на депозитний рахунок:

Одержувач платежу: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, Код , Код банку отримувача МФО 820172, Рахунок отримувача: UA0017442 в ГУДКСУ м. Києва

Призначення платежу:

- застава, як міра запобіжного заходу за (ПІБ особи, за яку внесено заставу), постанова (Дніпропетровського районного суду №____ справи, дата постанови), ПІБ особи, яка вносила кошти;

- частка майна по справі №____(номер справи) Дніпропетровського районного суду.

У разі внесення підозрюваним визначеного розміру застави, покласти на ОСОБА_5 виконання наступних обов`язків:

прибувати до слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, а також прокурора, суду за кожним викликом;

не відлучатися з населеного пункту, в якому підозрюваний проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

утримуватися від спілкування свідків у даному кримінальному провадженні.

Підозрюваний звільняється з-під варти у разі внесення застави, визначеної в ухвалі суду.

Дата закінчення дії ухвали 31 жовтня 2020 року.

Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1