печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , процесуального керівника у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_5 про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000629 ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
03.09.2020 прокурор відділу військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що Військовою прокуратурою Центрального регіону України здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000629 від 28.05.2019 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191 КК України. Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві.

Обгрунтовуючи внесене клопотання прокурор зазначав, що з 01.07.2020 по теперішній час, підозрюваному та його захиснику відповідно до обов`язку, покладеного на сторону обвинувачення, зазначеному у ч. 2, 3, 4 ст. 290 КПК України було надано доступ до усіх матеріалів кримінального провадження із зазначенням їх переліку.

Прокурор у клопотанні зазначає, що метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а також враховуючи обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились, з урахуванням того, що стадія ознайомлення сторін кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України триває вже понад 2 місяці, що, на думку сторони обвинувачення, вказує на зловживання процесуальними правами стороною захисту, виникла необхідність у продовженні строку застосування вищевказаного запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Захисник щодо задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведеність ризиків та необґрунтованість підозри, просив відмовити у задоволенні клопотання. Підозрюваний підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, судовим розглядом встановлено, що 06.05.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191 та ч. 4 ст. 191 КК України.

17.06.2020 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлення про нову підозру, згідно якої ОСОБА_3 також підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

24.06.2020 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України.

12.05.2020 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у сумі 500 000 грн., яку необхідно внести підозрюваному або іншою фізичної чи юридичною особою на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва по справі від 06.07.2020 ОСОБА_3 змінено застосований запобіжний захід з застави на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 06.09.2020, але в межах досудового розслідування.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 липня 2020 року ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.07.2020 залишено без змін.

З 01.07.2020 року в межах кримінального провадження № 0000629 від 28.05.2019 триває стадія ознайомлення сторін кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України.

Термін дії запобіжного заходу застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у вигляді домашнього арешту та зазначених вище процесуальних обов`язків закінчується 06.09.2020.

Слідчим суддею встановлено, що на теперішній час у кримінальному провадженні досудове розслідування завершено та стороною обвинувачення відкрито матеріали досудового розслідування, проте обставиною, яка перешкоджає закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді є виняткова складність кримінального провадження, та як наслідок великий обсяг матеріалів досудового розслідування, з якими необхідно ознайомити підозрюваних та їх захисників.

Також, необхідно врахувати, що сторона захисту може мати свої матеріали, які буде використовувати як докази у суді, та з якими сторона обвинувачення повинна ознайомитись.

Прокурором в судовому засіданні було доведено, що виконати вимоги ст. 290 КПК України раніше, у межах строку дії ухвали слідчого судді, не виявилось можливим з об`єктивних причин, оскільки підозрюваний ОСОБА_3 не з`явився для отримання доступу до матеріалів досудового розслідування у погоджену з ним дату, а саме 25.08.2020.

Варто зазначити, що виконання вимог ст. 290 КПК України має вирішальне значення для кримінального провадження, оскільки якщо сторона не здійснить відкриття матеріалів, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

За викладених обставин, вбачається, що на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_3 , ризики які зазначені у клопотанні та одночасно вивчивши дані які характеризують особу підозрюваного, сімейний стан, стан здоров`я, його характеристики, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, строком на два місяці, а саме до 06 листопада 2020 року включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та роботи;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

4) носити електронний засіб контролю.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_3 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1