Справа № 276/1107/20
Провадження по справі 1-кс/276/159/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року смт. Хорошів

Слідчий суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області клопотання начальника СВ Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000208 від 09.08.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Радичі Володарсько-Волинського району Житомирської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, які проживають окремо,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України,
встановив :
11.08.2020 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 на 60 діб, без визначення розміру застави.
Слідчим відділенням Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за підозрою ОСОБА_6 у заподіянні ОСОБА_8 умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілої.

В обґрунтування клопотання зазначено, що08.08.2020 близько 22 год. 30 хв. між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які перебували всередині спальної кімнати житлового будинку по АДРЕСА_1 , виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на заподіяння ОСОБА_8 тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , в зазначений день, час та місці ОСОБА_6 підійшов до останньої та кулаком правої руки наніс три удари в обличчя ОСОБА_8 , зліва. Після чого, ОСОБА_6 правою ногою, зігнутою в колінному суглобі, наніс ОСОБА_8 один удар в область живота останньої. Внаслідок отриманих ударів в ОСОБА_8 утворилась внутрішньочерепна субдуральна гематома, яка відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, від отримання яких ОСОБА_8 померла за місцем проживання.
Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України.

09.08.2020 о 14 год. 30 хв. ОСОБА_6 був затриманий працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України.
10.08.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України.
Подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 без визначення розміру застави, обґрунтовувалось також наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на представника потерпілої, свідків у даному кримінальному провадженні, ризиком продовжити свою злочинну діяльність, а також неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м"якого запобіжного заходу.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні та просили клопотання задовольнити.
Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, мотивуючи це тим, що правоохоронним органом не доведено наявність ризиків продовження підозрюваним злочинної діяльності, впливу на представника потерпілої, свідків, а також переховування від органів слідства та суду. Зазначив, що ОСОБА_6 вину визнає, готовий нести кримінальну відповідальність, має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки (на утриманні є неповнолітні діти та він не позбавлений батьківських прав), наміри ухилення від слідства відсутні. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засіданні пояснив, що 08 серпня 2020 року ввечері між ним та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт через те, що остання повернулася додому пізно, будучи в стані алкогольного сп`яніння. З цих причин ОСОБА_6 , розізлившись, вдарив два рази рукою по голові ОСОБА_8 та коліном в живіт, після чого пішов спати. Наступного дня він виявив, що ОСОБА_8 померла, про що повідомив сусіда. Просив не застосовувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, зазначив, що не має наміру втекти, чи іншим чином ухилятися від правоохоронних органів, готовий сприяти слідству.
Дослідивши вказані обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно із пунктом 2 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Відповідно до частини 1 статті 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України враховує наявність таких обставин.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення
Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть особи, вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України.

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 можливо вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, що підтверджується, зокрема:
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.08.2020, який дав показання про те, що проживає по сусідству з сім`єю ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які зловживають спиртними напоями, внаслідок чого між ними часто виникають бійки. Крім цього, свідок зазначив, що 09.08.2020 близько 9-ї години ранку до нього додому прийшов ОСОБА_6 та повідомив, що його дружина померла, а також що останній завдав їй два удари рукою по голові;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 та протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_11 від 10.08.2020, які дали показання про те, що між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 постійно виникали конфлікти та бійки;
- протоколом огляду місця події від 09.08.2020, а саме домоволодіння по АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено труп ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті;
- протоколом затримання ОСОБА_6 від 09.08.2020 у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, згідно з яким підозрюваний вину визнав у повному обсязі;
- протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 09.08.2020;

- довідкою Хорошівської центральної районної лікарні від 09.08.2020, згідно з якою ОСОБА_6 знаходився в стані алкогольного сп`яніння;

- лікарським свідоцтвом про смерть №1923 від 09.08.2020, за змістом якого причина смерті ОСОБА_8 закрита черепно-лицьова, внутрішньо-мозкова травма, напад з використанням тупого предмету, з метою вбивства чи нанесення ушкоджень;

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.
У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на представника потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, ризиком продовжити свою злочинну діяльність, а також неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність ризику, що дає достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки він офіційно не працевлаштований, постійного заробітку не має, за вчинення вказаного тяжкого злочину останньому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі, за місцем проживання характеризується негативно, проживає окремо від дітей.
Також обґрунтованими є доводи прокурора про наявність ризику, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може впливати на свідків та представника потерпілої у даному кримінальному провадженні шляхом психічного впливу, підкупу, переконання, застосування фізичного насильства або погрози його застосування, з метою зміни останніми показів, оскільки проживає по сусідству зі свідком ОСОБА_9 , знайомий з ним, а також перебуває в родинних відносинах з представником потерпілої та свідком ОСОБА_10 .
Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним ризик вчинення підозрюваним нового кримінального правопорушення, в якому підозрюється. Посилання прокурора на те, що ОСОБА_6 перебуває на обліку в Хорошівському ВП, як сімейний насильник, який систематично вчиняв домашнє насильство відносно своєї дружини та дітей, не підтверджено належними і допустимими доказами. Характеристика на ОСОБА_6 , видана Радицькою сільською радою Хорошівського району, в якій зазначено, що останній зарекомендував себе з негативної сторони, зловживає спиртними напоями, неналежно виконує свої батьківські обов`язки, - не є достатнім і переконливим доказом існування вказаного ризику.
Вирішуючи питання про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує, зокрема: початкову стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000208, розпочатого лише 09.08.2020, суть та характер кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, що відноситься до тяжкого, особу підозрюваного та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
За таких фактичних обставин слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором у судовому засіданні доведено наявність відносно підозрюваного ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України. Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть забезпечити ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України.
Слідчим суддею враховується наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст.177 КПК України, сукупність відомостей про підозрюваного, який характеризується негативно, не працює, зловживає спиртними напоями, не займається вихованням та утриманням неповнолітніх дітей, які проживають окремо від нього, а тому, незважаючи на презумпцію свободи та невинуватості, наявні ризики, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, виправдовують необхідність застосування до ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Водночас, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , а також те, що злочином спричинено загибель людини, слідчий суддя, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе не визначати розмір застави.
Крім того, в клопотанні про обрання запобіжного заходу, як і в судовому засіданні, слідчим та прокурором обґрунтовано необхідність встановлення максимального строку дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою для підозрюваного, з огляду на початкову стадію досудового розслідування та необхідність провести ряд слідчих дій та експертиз. Слідчий суддя вважає за можливе визначити строк запобіжного заходу для підозрюваного 60 діб.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК України, та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 08 жовтня 2020 року до 14 год. 30 хв., починаючи обрахунок з моменту фактичного затримання - з 14 год. 30 хв. 09 серпня 2020 року.
Керуючись ст.176 - 178, 183, 194, 196, 197, 208, 309 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання начальника СВ Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000208
від 09.08.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, а саме до 08 жовтня 2020 року до 14 год. 30 хв., без визначення розміру застави.
Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання з 14 год. 30 хв. 09 серпня 2020 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде оголошено о 10 год. 00 хв. 14.08.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 14.08.2020 року.