Справа № 178/815/20
У Х В А Л А

27 липня 2020 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с.Кринички за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000318 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Аули Криничанського району Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, ***на утриманні неповнолітніх дітей не маючому, освіта середня, не працюючого, раніше судимого 20 червня 2017 року Криничанським районним судом Дніпропетровської області за ч. 2, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України 2001 р. до ТРЬОХ років ОДНОГО місяця, звільнений 11 квітня 2019 року, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області звернувся до суду із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 25 червня 2020 року, близько 07:00 години ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував поблизу магазину ПП «Снігур» по вул. Горького в смт. Аули Криничанського району Дніпропетровської області, де зустрів мало знайомого ОСОБА_7 . Після чого у ОСОБА_6 раптово виник умисел, спрямований на відкрите викрадення майна, що належить ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій раптовий, злочинний умисел, ОСОБА_6 , перебуваючи на лівому узбіччі 357 км + 250 метрів автошляху Н-08 «Бориспіль-Дніпро-Запоріжжя», що на території Криничанського району Дніпропетровської області, поблизу смт. Аули, усвідомлюючи, що його дії носять відкритий характер для ОСОБА_8 та оточуючих, застосовуючи насилля яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, наніс один удар кулаком правої руки в область носу ОСОБА_7 , в результаті чого у останнього пішла кров з носу та він розгубився. Скориставшись цим, ОСОБА_6 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, вихопив з рук ОСОБА_7 поліетиленовий пакет з вмістом майна, що належить ОСОБА_7 і таким чином відкрито викрав вказаний пакет у якому перебував фотоапарат «Кенон», вартістю 400 гривень, мобільний телефон «Леново», вартістю 130 гривень, зарядний пристрій, вартістю 71 гривня, та грошові кошти у сумі 100 гривень, тим самим заподіявши останньому майнову шкоду.

В подальшому ОСОБА_6 з викраденими речами з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись ними на власний розсуд.

В результаті злочинних дій ОСОБА_6 завдав потерпілому ОСОБА_7 , згідно висновку експерта №717-Е від 26.06.2020 р., наступні тілесні ушкодження: синці на голові та крововилив в слизову верхньої губи, які відносяться легких тілесних пошкоджень, які мають незначні скороминучі наслідки, а також спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 2064 на загальну суму 701 гривню.

Таким чином ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно.

09 липня 2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було оголошено про підозру за ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно.
Причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідків, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 .
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання і посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, просить обрати ОСОБА_6 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, скоювати інші кримінальні правопорушення. Також наголошує на необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив злочин повторно, оскільки є раніше судимим за вчинення злочину з однорідним складом; ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років, тобто відноситься до категорії тяжких злочинів; після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 викинув частину речових доказів

Підозрюваний ОСОБА_6 , захисник ОСОБА_4 просять не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється в скоєнні тяжкого кримінального правопорушення та раніше вже був судимий за корисливий злочин, але фактів ухилення його від явки до слідчого в судовому засіданні не встановлено, як не встановлено доказів того, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, оскільки запобіжний захід відносно підозрюваного в рамках цього кримінального провадження не застосовувався.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, у справі «Клішин проти України» від 23.02.2012 ЄСПЛ визнав порушення ст. 5 КЗПЛ, оскільки підставою для обрання цього запобіжного заходу була неявка підозрюваного за викликом слідчого. Проте рішення щодо тримання заявника під вартою містило абстрактне посилання на існування ризиків ухилення заявника від слідства або перешкоджання останньому. Виходячи із порівняльного аналізу зазначених правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК. Сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція ЄСПЛ, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватись не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявність такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може скоювати інші кримінальні правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам, крім як обрання до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи вказані обставини, приймаючи до уваги, що речові докази по справі вилучені, суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_6 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129, Конституції України, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 194, 194 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного за ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Аули Криничанського району Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 27 липня 2020 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області, прокурора Криничанського відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області, за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 , крім явки за викликом слідчого, прокурора чи суду (в залежності де перебуває кримінальне провадження), та перебування в лікувальному закладі;

Строк дії ухвали два місяці.

Виконання ухвали доручити Криничанському ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1