Провадження № 1-кс/759/6793/20
СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2020 р. слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , слідчої слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004544 від 16.12.2020 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Попівка, Конотопського району, Сумської області, громадянка України, з неповною середньою освітою, не одружена, не працююча, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, підозрювана у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
До Святошинського районного суду міста Києва звернулась слідча слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16.12.2020р. приблизно о 14 годині, проникла до квартири АДРЕСА_2 , звідки відкрито викрала чуже майно, яке належить ОСОБА_8 , завдавши потерпілій матеріальну шкоду на суму 7000 гривень.
Так, ОСОБА_5 16.12.2020 приблизно о 13 год. 20 хв. проходячи біля будинку № 27-А по вул. Якуба Коласа в м. Києві звернула увагу на раніше не знайому їй жінку похилого віку, а саме на ОСОБА_8 та вирішила заволодіти належним їй майном. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, з метою обернення на свою користь та особистого збагачення, ОСОБА_5 підійшла до раніше не знайомої їй ОСОБА_8 та під приводом зняття порчі проникла до квартири АДРЕСА_2 в якій проживає потерпіла. Знаходячись в приміщенні вказаної квартири, ОСОБА_8 звернула увагу на шкатулку з ювелірними виробами, які вирішила відкрито викрасти з метою обернення на свою користь та особистого збагачення. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , підійшла до полиці, де знаходилась шкатулка та відкрито викрала чуже майно, яке належить ОСОБА_8 , а саме: золоту каблучку з камінцем червоного кольору, вартістю 7000 гривень, завдавши потерпілій матеріальну шкоду на вказану суму. Відкрито викравши чуже майно, яке належить ОСОБА_8 , ОСОБА_5 з місця вчинення злочину втекла, а викрадене майно залишила при собі на зберігання.
17.12.2020р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винесено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та просили його задовольнити.
Захисник проти клопотання заперечував та просив суд обрати більш м`який запобіжний захід, а саме: у вигляді домашнього арешту з 20 -00 год до 07-00 год. за місцем проживання підозрюваної ( АДРЕСА_1 ), так як вона має на утриманні двох неповнолітніх дітей 2006 та 2003 року народження, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася.
Підозрювана підтримала думку свого захисника та запевнила, що намірів ухилятися від слідства у неї немає.
Слідчий суддя, вислухавши слідчого, доводи та пояснення підозрюваної, доводи захисника, прокурора, дослідивши подані матеріали , приходить до висновку про часткове задоволення вказаного вище клопотання з огляду на таке.
Відповідно до ст. 194 ч. 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять наданні сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.
Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років.
Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).
Відомості та докази, що містяться в доданих до клопотання слідчого матеріалах, у їх сукупності дають підстави вважати, що підозра про ймовірну причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, за викладених у клопотанні обставин, є обґрунтованою.
Згідно ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є особою раніше не судимою, визнає свою вину, має постійне місце проживання, не заміжня, має на утриманні малолітню дитину ( ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та неповнолітню дитину ( ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ), не працююча, а також слідчий суддя враховує матеріальний стан, вік підозрюваної та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин, у вчиненні якого оголошено підозру, сукупність установлених даних, є підстави вважати ,що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме ризики того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілу ,вчинити інше кримінальне правопорушення.
Європейський суд з прав людини зазначає, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справі «Смирнова проти Росії»). У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі «Вренчев проти Сербії»).
Таким чином, слідчий суддя враховує, що при розгляді клопотання про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Оскільки ОСОБА_5 має постійне місце проживання та на утриманні малолітню та неповнолітню дитину, що, в свою чергу, свідчить про наявність соціально-стримуючих факторів, є особою, яка раніше не судима, вину визнає та зі слідством співпрацює, на час розгляду клопотання усі учасники кримінального провадження встановлені, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти вищезазначеним ризикам.
З огляду на викладене, клопотання слідчого про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню, а саме у вигляді цілодобового домашнього, так як даний запобіжний захід зможе запобігти ризикам зазначеним у ст. 177 КПК України.
Керуючись вимогами статей ст. ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 181, 183-184, 193-194, 196-197, 369, 372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Попівка, Конотопського району, Сумської області, громадянки України, з неповною середньою освітою, не одружена, не працююча, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на 45 днів, до 29.01.2021 року включно, зобов`завши не відлучатись з місця проживання: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , , згідно ч.5 ст.194 КПК України, наступні обов`язки: прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Дані обов`язки покладаються на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 29.01.2021 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання цих обов`язків до неї може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на управління поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 22.12.2020 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1