УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

Справа № 438/1816/20

Провадження № 1-кс/438/339/2020

22 грудня 2020 року м. Борислав

Слідчий суддя Бориславського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчої СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого начальником Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному 14 грудня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000364, про арешт майна,

ВСТАНОВИЛА:
В провадженні слідчого відділу Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 грудня 2020 року за №0000364, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

В межах вказаного кримінального провадження 21.12.2020 року до слідчого судді Бориславського міського суду Львівської області надійшло вищезазначене клопотання слідчого СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , що погоджене з начальником Бориславського відділення Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 13.12.2020 в період часу з 04:00 по 04:30 год неподалік під`їзду №3 будинку АДРЕСА_1 невідома особа нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_5 , з якими останній звернувся в КНП "ДМЛ №1" з діагнозом: відкрита черепно-мозкова травма, вдавлений імпресійний перелом тім`яної кістки черепа зліва, забійні рани волосистої частини голови.

19 грудня 2020 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 на балконі квартири виявлено та вилучено металеву трубу довжиною близько 90 см., яка зовні вкрита іржею та на одному із кінців якої виявлено нашарування речовини коричнево-червоного кольору.

Виявлена та вилучена вищевказана металева труба поміщена до поліетиленового мішку, горловина якої обв`язана ниткою та скріплена паперовою біркою з підписами понятих і слідчого та постановою від 19.12.2020 визнана речовим доказами у вказаному вище кримінальному провадженні.

З метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином та використовувати вилучену річ, унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження, проведення цитологічної експертизи, оскільки вона зберегла на собі сліди злочину, виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Також слідча посилається на положення ст.98, ч.1, ч.2 ст. 167, ч.2 ст.168, ч.1, ч.2, ч.3 ст.170 КПК України та зазначила, що зволікання з накладенням арешту на вказане майно може перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Учасники справи належно повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Слідчий та прокурор просять розглянути клопотання без їхньої участі, клопотання підтримують у повному обсязі, про що зазначено в клопотанні.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшла висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000364 від 14.12.2020 року 13.12.2020 в період часу з 04:00 по 04:30 год неподалік під`їзду №3 будинку АДРЕСА_1 невідома особа нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_5 , з якими останній звернувся в КНП "ДМЛ №1" з діагнозом: відкрита черепно-мозкова травма, вдавлений імпресійний перелом тім`яної кістки черепа зліва, забійні рани волосистої частини голови. Правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч.1 ст.121 КК України.

Згідно протоколу обшуку від 19.12.2020 було виявлено та вилучено металеву трубу довжиною близько 90 см., яка зовні вкрита іржею та на одному із кінців якої виявлено нашарування речовини коричнево-червоного кольору.

Постановою про визнання речових доказів від 19 грудня 2020 року вищевказане вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні та передано на зберігання до камери речових доказів Бориславського відділення поліції Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, слідчий суддя зазначає таке.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом вчинення злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч.1 ст.173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході обшуку 19.12.2020 року майно набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вищевказане вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Суд, керуючись ст.ст. 317, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:
Клопотання слідчої СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого начальником Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному 14 грудня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000364, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом та вилучено 19 грудня 2020 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 в приміщенні кв. АДРЕСА_3 , що належить йому, а саме: металеву трубу довжиною близько 90 см., яка зовні вкрита іржею та на одному із кінців якої виявлено нашарування речовини коричнево-червоного кольору, заборонивши відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її оголошення, може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1