Справа № 405/399/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУ Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.11.2020 №0000411 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Липняжка, Добровеличківського району, Кіровоградської області, громадяна України, одруженого, маючого на утриманні трьох малолітніх дітей, працюючого підсобним робітником в ТОВ «АГРОТЕХ», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_5 , запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 днів.
Слідчий в клопотанні вказує про наявність ризиків передбачених п.п. 1- 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.11.2020 №0000411 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
24.12.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК Україно, згідно з якою, 16.11.2020 близько 23:00 год. потерпілий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час до його домоволодіння приїхав раніше знайомий йому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та неповнолітнім ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з метою з`ясування стосунків з останнім. Перебуваючи в приміщенні вказаного будинку між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виникла суперечка, в ході якої останній почав наносити удари руками та ногами в область голови та тулубу ОСОБА_7 , спричинивши останньому тілесні ушкодження.

Після того, як бійка скінчилася, ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_10 проїхати разом з ним до місця проживання ОСОБА_5 для спільного вживання алкогольних напоїв. На, що потерпілий ОСОБА_7 надав свою добровільну згоду та разом з ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 поїхали на мотоциклі марки «ИЖ ПЗК» до місця проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_2 . Перебуваючи в приміщенні літньої кухні, вказаного домоволодіння в ході спільного вживання спиртних напоїв між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 знову виникла суперечка, та у останнього виник умисел спрямований на спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень.

В цей час, реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , маючи намір на нанесення тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, почав наносити удари руками і ногами в область голови та тулубу потерпілого ОСОБА_7 , спричинивши тілесні ушкодження, від яких останній втратив свідомість. Після чого потерпілого ОСОБА_7 було доставлено до КНП «Добровеличківської центральної районної лікарні». Від отриманих тілесних ушкоджень, ІНФОРМАЦІЯ_6 в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 помер. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №2256 причиною смерті ОСОБА_7 стало: забій головного мозку, перелом кісток склепіння черепа, відкрита черепно-мозкова травма.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколами допиту свідків від 17.12.2020, 22.12.2020 (а.с. 20-47), протоколами проведення слідчого експерименту від 22.12.2020 (а.с. 48-56), протоколом допиту підозрюваного від 24.12.2020 (а.с. 80-83), протоколом проведення слідчого експерименту від 15.01.2021 (а.с. 84-90).
Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість впливати на свідків, оскільки ОСОБА_5 знайомий зі свідками, та проживає з ними в одному населеному пункті. Крім цього, не всі свідки на досудовому слідстві допитані, вбачається наявність, що тілесні ушкодження потерпілому спричинялись не тільки ОСОБА_5 , а тому з метою ухилення від можливої кримінальної відповідальності може вчиняти на них тиск, з урахуванням того, що злочин, який ставиться йому в провину вчинений із застосуванням насильства до потерпілого.
Під час вирішення питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, міцні соціальні зв`язки, має на утриманні трьох малолітніх дітей, постійне місце проживання та роботи, позитивно характеризується з місця роботи та проживання, стан здоров`я.
При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Заявлений в клопотанні слідчим та прокурором запобіжний захід відносно підозрюваного кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, які мають великий суспільний інтерес, оскільки злочин, який ставиться в провину ОСОБА_5 спричинив загибель людини, та вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із встановленням обґрунтованої підозри, доведеністю існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, особи підозрюваного та конкретних обставин злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , контроль за поведінкою підозрюваного шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.
Крім цього, враховуючи положення п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати підозрюваному у даному кримінальному провадженні можливість внесення застави, оскільки інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення спричинило загибель людини.
Враховуючи зазначене, вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено неможливість застосування до підозрюваного у даному кримінальному правопорушенні більш м`якого запобіжного заходу, існує необхідність у застуванні до нього запобіжного заходу тримання під вартою, а клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 9, 176-178, 183, 196-197, 205, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком на 31 день, в межах строку досудового слідства, тобто з 16 год. 30 хв. 25.01.2021 до 16 год. 30 хв. 24.02.2021, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали визначити до 24.02.2021.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Євгеній Миколайович Тьор