Справа № 359/5972/20
Провадження № 1-кс/359/1659/2020
У Х В А Л А
Іменем України
03 серпня 2020 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання інспектор сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000063 від 31 липня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 290 КК України, -
в с т а н о в и в :
03 серпня 2020 року інспектор сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно.

Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 30.07.2020 року приблизно о 19 годині 25 хвилин працівниками Батальйону патрульної поліції Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції було зупинено автомобіль марки "Opel" моделі "Vectra", із прикріпленим на ньому державним номерним знаком НОМЕР_1 , номер кузова якого ймовірно нанесено кустарним способом, яким керував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час первірки документів у останнього виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію вказаного автомобіля.

30 липня 2020 року в ході огляду місця події на земельній ділянці за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Сергія Камінського, 4 вилучено: автомобіль марки "Opel" моделі "Vectra" із прикріпленим на ньому державним номерним знаком НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серія та номер НОМЕР_3 ; ключ запуску двигуна до вказаного автомобіля.

Таким чином у зв`язку з розслідуванням даного кримінального провадження, необхідністю доказування стороною обвинувачення фактів та обставин вчинення кримінального правопорушення, а також встановлення інших осіб, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність накладенні арешту на вилучене майно.

З огляду на те, що вказане майно, є доказом вчинення кримінального правопорушення, та несе доказову інформацію у даному кримінальному провадженні, подальше його використання може призвести до його знищення, тому незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладання арешту на майно можуть призвести до приховування, спотворення або знищення майна, яке в сукупності з іншими доказами надасть органам досудового розслідування можливість прийняти законне процесуальне рішення.

Інспектор сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя, дослідивши докази, додані до клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню.

У судовому засіданні встановлено, що сектором дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000063 від 31 липня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 290 КК України.

Відповідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, збереження речових доказів.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин,що встановлюються під час кримінального провадження у тому числі і предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.

В п.4 ч.2 ст.170 та ч.3 ст.171 КПК України вказано, що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Тому у клопотанні цивільного позивача про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої криміналь-ним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Згідно ч.1 ст.173 цього ж Кодексу слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність вказаних ризиків.

Судом встановлено, що автомобіль марки "Opel" моделі "Vectra" із прикріпленим на ньому державним номерним знаком НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серія та номер НОМЕР_3 ; ключ запуску двигуна до вказаного автомобіля тимчасово вилучено 30 липня 2020 року.

Постановою інспектора сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 31 липня 2020 року, автомобіль марки "Opel" моделі "Vectra" із прикріпленим на ньому державним номерним знаком НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серія та номер НОМЕР_3 ; ключ запуску двигуна до вказаного автомобіля, визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів досудового розслідування.

Проте, з клопотанням про накладення арешту на майно інспектор звернувся із пропущеним строком, а саме 03 серпня 2020 року, що підтверджується штемпелем канцелярії суду.

Тобто, слідчим при зверненні до суду з даним клопотанням пропущено строки, передбачені ч. 5 ст.171 КПК України.

Крім того, інспектором до матеріалів клопотання не долучено доказів призначення експертизи, які планується провести в рамках даного кримінального провадження.
З огляду на це слідчий суддя вважає, що підстави для накладення арешту на автомобіль марки "Opel" моделі "Vectra" із прикріпленим на ньому державним номерним знаком НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серія та номер НОМЕР_3 ; ключ запуску двигуна до вказаного автомобіля, відсутні.

Тому у задоволенні клопотання інспектора сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 належить відмовити.

Керуючись ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання інспектор сектору дізнання Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000063 від 31 липня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 290 КК України, - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти діб з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1