ЄУН №389/229/20
Провадження №1-кп/389/35/20

У Х В А Л А

24 грудня 2020 року м.Знам`янка

Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002212 від 08.12.2019, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу виді тримання під вартою, який спливає 03.01.2021.
Прокурор у судовому засіданні просив продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник заперечували щодо продовження строку дії такого запобіжного заходу, просили обрати щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, мотивуючи це похилим віком ОСОБА_4 та станом його здоров`я.
Вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Оскільки строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 03.01.2021, тому виникла необхідність у вирішенні питання щодо доцільності подальшого застосування саме такого виду запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Судом враховується, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти власності, поєднаному з погрозою застосування насильства, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років із конфіскацією майна, раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не став, постійного доходу не має, не працює, хворіє, утриманці відсутні, а тому, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, яка загрожує йому у разі визнання винним, існують ризики того, що перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватися від суду та без перешкод залишити своє місце проживання з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності. Також зазначені обставини свідчать про наявність високого ступеню ризику незаконно впливати на тих свідків, які наразі не допитані. Крім того, зазначене вказує на відсутність достатньо міцних соціальних зв`язків та підтверджує існування ймовірності продовження обвинуваченим злочинної діяльності та вчинення інших кримінальних правопорушень.

З огляду на викладене та беручи до уваги характер та обставини протиправних дій, враховуючи особу обвинуваченого, особисті та соціальні обставини життя та його зв`язки із суспільством, зважаючи на наявність реальних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які з часу продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а також наявність обставин, які є достатніми для переконання, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним ризикам та виконанню обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, з урахуванням того, що судове провадження не завершене до спливу строку тримання під вартою, тому суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого строком на 60 днів.

Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом не встановлено.

В силу п.1 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави у даному кримінальному провадження не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 331, 350 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Жовтневе Устинівського району Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який обчислювати з 15.30 год. 24.12.2020 року до 15.30 год. 21.02.2021.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для відома.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1