Справа № 709/165/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 року смт Чорнобай
Слідчий суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на постанову прокурора про відмову в задоволенні клопотання,-
в с т а н о в и в:
ОСОБА_2 подав скаргу на постанову прокурора про відмову в задоволенні клопотання.
Ухвалою від 24.11.2020 слідчим суддею Чорнобаївського районного суду Черкаської області ОСОБА_3 відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на постанову прокурора про відмову у задоволенні клопотання в частині зобов`язання прокурора розглянути скаргу в його присутності.
Ухвалою від 24.11.2020 слідчим суддею Чорнобаївського районного суду Черкаської області ОСОБА_3 в іншій частині скарги відкрито провадження по справі.
Ухвала слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24.11.2020 про часткову відмову у відкритті провадження була оскаржена скаржником ОСОБА_2 у апеляційному порядку.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 13.01.2021 ухвалу слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24.11.2020 про часткову відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 залишено без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення.
У зв`язку із задоволенням заяви ОСОБА_2 про відвід слідчому судді ОСОБА_3 , ухвалою від 23.12.2020, матеріали вищевказаної скарги були передані до канцелярії Чорнобаївського районного суду Черкаської області для здійснення повторного автоматизованого розподілу у порядку ст. 35 КПК України.
Протоколом повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 22.01.2021 визначено слідчого суддю ОСОБА_1 для розгляду вказаної скарги.
Ознайомившись із матеріалами скарги, слідчим суддею встановлено наступне.
Відповідно до положень ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також, зокрема, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Розділом 26 КПК, зокрема статтями 303, 304 цього Кодексу врегульовано порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, право на оскарження та строк подання скарги. Разом з тим, зазначені норми не містять прямої вказівки щодо територіальної підсудності розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування.

Згідно ч.1 ст. 306 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 Кодексу.

Зі змісту положень п.18 ч.1 ст. 3, ч.6 ст. 9, ч.2 ст. 132, ст. 303 КПК випливає, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора на досудовому провадженні подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 13.10.2020, справа № 607/16332/20, зауважив, що встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).
Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.
Із матеріалів скарги вбачається, що органом досудового слідства, яке здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000733 від 26.11.2013 є СВ Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Відповідно до листа т.в.о. начальника відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського районного відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 у зв`язку з організаційно-штатними змінами в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області, відповідно до наказу Голови Національної поліції України від 18.12.2020 № 996, змінена підслідність кримінального правопорушення відповідно до нової структури органів поліції. На даний час, органи досудового слідства та дізнання призначені та знаходяться в Золотоніському РВП ГУНП в Черкаській області.

Згідно з інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням юридичної особи - Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, є вул. Січова, 3 м. Золотоноша Черкаської області.

Таким чином, слідче управління, яке здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000733 від 26.11.2013, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується й з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).

На підставі вищевикладеного, оскільки розгляд скарги ще не проводився, скарга надійшла до провадження слідчого судді ОСОБА_1 з порушенням правил територіальної підсудності, у зв`язку із недопущенням порушення права скаржника на розгляд скарги «законним судом» у розумінні положень Конвенції та практики Європейскього суду з прав людини, враховуючи, що відповідно до положень п.6 ч.2 ст.412 КПК України порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що є підставою для скасування судового рішення у будь-якому разі, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність направлення скарги ОСОБА_2 на постанову прокурора про відмову у задоволенні клопотання до Черкаського апеляційного суду з метою встановлення підсудності, в порядку ст. 34 КПК України.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 1, 2, 9, 34, 38, 303, 304, 306, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:
Скаргу ОСОБА_2 на постанову прокурора про відмову у задоволенні клопотання разом із доданими до неї матеріалами, направити до Черкаського апеляційного суду з метою встановлення підсудності, в порядку ст. 34 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1