У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2020 року, слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001513 від 06.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

10.08.2020 року до Слов`янського міськрайонного суду звернулася слідчий СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 з клопотанням за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001513 від 06.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт майна, вилученого 06.08.2020 року під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, що згідно публічної кадастрової карти України має № :01:000:0111 площею 5,2143 га., а саме, на 5 м. куб. розпилованих колод дерев породи «Клен».
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 вказаної норми закону визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
В той же час, всупереч вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, з клопотання не видно та до нього не додано документів, які підтверджують право власності на майно, а саме розпилованих колод дерев породи «Клен», також не зазначено адресу та засоби зв`язку власника майна, яке належить арештувати, що необхідне для належного виклику останнього до суду для розгляду клопотання.
Крім того, слідчий у своєму клопотанні не зазначив хто є власником ділянки місцевості під № :01:000:0111 площею 5,2143 га., на якій вилучено майно яке потребує арешту.
Відповідно до п. 10 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 05.04.2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», після розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК.
Відповідно до ч. 3 статті 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, клопотання підлягає поверненню Слов`янському місцевому прокурору для належного оформлення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-172 КПКУкраїни, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001513 від 06.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт майна повернути Слов`янському місцевому прокурору для усунення недоліків.
Термін виконання ухвали 72 години з моменту її винесення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1