Справа № 643/1408/21
Провадження № 1-кс/643/569/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000179 від 18.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З представлених суду матеріалів вбачається, що 17.01.2021 року до Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_3 , щодо невстановленої особи, яка в період часу з 14:00 год. до 18:15 год. 17.01.2021, за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 60, незаконно заволоділа транспортним засобом "ВАЗ 2105" д.н.з. НОМЕР_1 . ЖЄО № 2373 від 17.01.2021 року.

Допитана в ході досудового розслідування в якості потерпілої ОСОБА_3 повідомила, що у її власності знаходиться автомобіль ВАЗ 2105, кузов червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1983 року випуску. 20.10.2020 вказаний автомобіль остання придбала за 30000 гривень, та надала договір купівлі-продажу (який нотаріально не оформлений, оскільки не було грошових коштів на це). Також повідомила, що 16.01.2021 приблизно о 09:30 год. остання приїхала до свого хлопця, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та біля під`їзду припарковала свій вищевказаний автомобіль. 17.01.2021 приблизно о 18:00 год. вийшла на вулицю їхати до дому та виявила відсутність свого вищезазначеного автомобілю.

На підставі ст. 214, 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій, в період з 10:20 год. до 11:30 год. 18.01.2021 року, здійснено огляд на відкритій ділянці місцевості на відстані приблизно 600 метрів від б. 16 по вул. Світла м. Харкова, де виявлено та вилучено автомобіль марки «ВАЗ 2105», д.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_3 , зв`язка з двох ключів та брелок у паперовий конверт, СПВ 3 шт. на 3 ВЛС у паперовий конверт, та два змиви у два паперових конверта.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вилучене майно буде використовуватись у якості речових доказів і з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення, а також вказане майно може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а для встановлення цього факту просив накласти арешт на майно.

До клопотання про арешт майна долучено клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку слідчий вказував на ті обставини, що через зайнятість у процесуальних діях по іншим кримінальним провадженням, не мали можливості подати вказане клопотання у процесуальні строки. Вказані причини пропуску строку суд вважає поважними, а клопотання про поновлення строку таким, що підлягає задоволенню.

В судове засідання слідчий, власник майна не з`явилися, до його початку подали заяву, в якій клопотання підтримали та просили суд його задовольнити, розглядати справу за їх відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про поновлення строку звернення до суду із клопотанням про арешт майна - задовольнити.

Клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 задовольнити та накласти арешт на майно шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном, з метою збереження речових доказів, а саме на вилучені в ході проведення огляду 18.01.2021 року в період з 10:20 год. до 11:30 год., на відкритій ділянці місцевості на відстані приблизно 600 метрів від б. 16 по вул. Світла м. Харкова автомобіль марки «ВАЗ 2105», д.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , зв`язку з двох ключів та брелок у паперовому конверті, належать ОСОБА_3 , 1999 р.н., СПВ 3 шт. на 3 ВЛС у паперовому конверті та два змиви у двох паперових конвертах.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1