Справа № 296/3706/20
УХВАЛА
Іменем України

07 травня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні №0000364 від 26.10.2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 06.05.2020 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира з клопотанням, в якому просив накласти арешт по рахунку № НОМЕР_1 на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) відкритого у Державній казначейській службі України (МФО 899998) для підприємства ТОВ «Посейдон-Агроком» (), на який вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, його представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

1.2. Подане клопотання обґрунтовується тим, що СУ ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000364 від 26.10.2019 за фактом того, що ряд осіб організували незаконну діяльність «конвертаційного» центру з використанням реквізитів підконтрольних їм підприємств, зареєстрованих на підставних осіб, з метою надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань та штучного формування податкового кредиту реально діючим СГД, а також заволодіння коштами державного бюджету.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 3 ст. 191 Кримінального кодексу України.

1.4. Посилаючись на те, що суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміти ПДВ) ТОВ «Посейдон-Агроком» () та заборона відчужувати зазначені суми необхідна з метою вжиття законних заходів щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, для забезпечення цивільного позову, або стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, а також збереження речових доказів, слідчий звернувся з даним клопотанням про накладення арешту.

ІІ. ПРОЦЕДУРА

2.1. Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

2.2. Слідчий подав клопотання, в якому просив клопотання розглядати без його участі.

2.3. Представник ТОВ «Посейдон-Агроком» у судове засідання не викликався, оскільки слідчий суддя визнав обґрунтованими доводи слідчого про наявність підстави для розгляду клопотання без участі володільців майна.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Відповідно до статті 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

3.2. Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

3.3. Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді […] права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

3.4. Згідно із частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні […]; […] 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням […]; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для […] третіх осіб.

3.5. За змістом частини 1 статті 173 КПК України слідчий суддя відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

IV. ВИСНОВОК СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000364 від 26.10.2019 за 2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 Кримінального кодексу України.

4.2. У поданому клопотанні слідчий просить накласти арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) відкритого у Державній казначейській службі України (МФО 899998) для підприємства ТОВ «Посейдон-Агроком» ().

4.3. Вирішуючи питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

4.4. Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого за погодженням з прокурором, який звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

4.5. З матеріалів клопотанням вбачається, що слідчий визначив метою накладення арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, а також збереження речових доказів, однак така мета арешту майна ним не доведена.

4.6. Також слідчий суддя звертає увагу на те, що звертаючись з даним клопотанням слідчий в в порушення ст. ст. 171, 173 КПК України не враховував розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для власників майна та третіх осіб.

Так, арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) фактично унеможливить перерахування платником податку коштів з власного поточного рахунку в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку.

4.7. Крім того, накладення арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) положеннями не передбачена КПК України, як не передбачено і можливості накладення арешту на кошти, які знаходяться на електронному рахунку платника ПДВ.

4.8. З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування навіть за умови можливості накладення арешту на кошти - суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) відкритого для підприємства ТОВ «Посейдон-Агроком» () не доведено законних підстав для її арешту, а тому клопотання слідчого про накладення арешту задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 170, 171, 173, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000364 від 26.10.2019 про накладення арешту по рахунку № НОМЕР_1 на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) відкритого у Державній казначейській службі України (МФО 899998) для підприємства ТОВ «Посейдон-Агроком» (), на який вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, його представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1