Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/12/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.01.2020 місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7, стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню доньку 2004 року народження, працюючого на посаді директора ТОВ «ІнтерТехнологія», зареєстрованого адресою: АДРЕСА_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; раніше не судимого,

про зміну підозрюваному запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001734 від 17.05.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.191 ч.5 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Cтарший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , як слідчий групи слідчих, за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001734 від 17.05.2019 р. підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на такі обставини.
У провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001734 від 17.05.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.191 ч.5 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді директора ТОВ «Берізка» (), обіймаючи на підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто, згідно ч. 3 ст. 18 КК України будучи службовою особою, вчинив кримінальне правопорушення в сфері службової діяльності за наступних обставин. Відповідно до протоколу загальних зборів учасників підприємства ТОВ «Берізка» () за № 37 від 28.11.2013, змінено склад учасників ТОВ «Берізка» та прийнято до складу ТОВ «Берізка» ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 (ІПН НОМЕР_1 ), а також збільшено Статутний капітал ТОВ «Берізка» на 6 000 000 грн. за рахунок внесків Учасників ТОВ «Берізка», та встановлено загальний розмір Статутного капіталу у сумі 8 500 000 гривень і розподіллено на частки в наступних пропорціях: ОСОБА_9 - 4 250 000 (чотири мільйони двісті п`ятдесят тисяч) гривень 00 копійок. 4 що становить 50% Статутного капіталу ТОВ «Берізка»; ОСОБА_6 - 2 125 000 (два мільйони сто двадцять п`ять тисяч) гривень 00 копійок - що становить 25% Статутного капіталу ТОВ «Берізка»; ОСОБА_8 - 2 125 000 (два мільйони сто двадцять п`ять тисяч) гривень 00 копійок - що становить 25% Статутного капіталу ТОВ «Берізка». Крім цього, на зазначених загальних зборах ТОВ «Берізка» прийнято рішення про звільнення з посади Директора ТОВ «Берізка» ОСОБА_9 та призначити на посаду Директора ТОВ «Берізка» - ОСОБА_6 . Так, ОСОБА_6 на підставі Протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» від 28.11.2013 № 37 та наказу ТОВ «Берізка від 03.12.2013 № 39/12 призначений на посаду директора ТОВ «Берізка», яке зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Лугова, буд. 7. Згідно протоколу загальних зборів учасників підприємства ТОВ «Берізка» від 03.12.2013 № 37/2, Договору купівлі продажу Будинку готелю «Парус» від 18.12.2013 між ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (код ) в особі виконуючого обов`язки Генерального директора ОСОБА_10 та ТОВ «Берізка» в особі директора ОСОБА_6 придбано останнім нерухоме майно будинок готелю «Парус» площею 1985,10 кв. м, який розташований в АДРЕСА_3 , вартістю 7 885 000 грн. Відповідно до протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» від 23.12.2013 № 38, прийнято до учасників ТОВ «Берізка» ОСОБА_11 з наступним перерозподілом частки в статутному капіталі на загальну суму 8 500 000 грн., наступним чином: внесок ОСОБА_9 4 675 000 грн., що становить 55% статутного капіталу; внесок ОСОБА_8 1 062 500 грн., що становить 12,5% статутного капіталу; внесок ОСОБА_6 1 062 500 грн., що становить 12,5% статутного капіталу; внесок ОСОБА_11 1 700 000 грн., що становить 20% статутного капіталу. Пунктом 10.2 Статуту ТОВ «Берізка» передбачена компетенція загальних зборів Учасників Товариства, до якої відноситься, зокрема: 1) визначення основних напрямків діяльності товариства і затвердження його планів та звітів про їх виконання, 2) внесення змін та доповнень до установчих документів Товариства, в т.ч. і зміна розміру його статутного капіталу, 3) встановлення розміру, форми і порядку внесення учасниками додаткових вкладів, 4) обрання та відкликання Директора, 5) визначення форм контролю за діяльністю виконавчого органу, створення та визначення повноважень відповідних контрольних органів, 6) затвердження річних результатів діяльності Товариства, 7) вирішення питання щодо придбання Товариством частки Учасника, 8) виключення учасника з Товариства, 9) прийняття рішення про ліквідацію Товариства, затвердження ліквідаційного балансу, 10) відчуження майна товариства на суму, що становить 50 і більше відсотків майна товариства тощо. З питань, що зазначені в пунктах 1, 2, 8, рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 75% загальної кількості голосів учасників товариства. З питань, що зазначені в пунктах 9, 10 рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують не менше 3/4 голосів учасників. З решти питань - рішення приймаються простою більшістю голосів учасників присутніх на зборах. Загальні збори Учасників Товариства скликаються не рідше одного разу на рік (п.10.3 Статуту). Загальні збори Учасників можуть передати на вирішення Директора окремі питання, крім тих, що входять до виключної компетенції загальних зборів (п.10.4 Статуту). Загальні збори вважаються повноважними, якщо на них присутні Учасники, які володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів (п.10.5 Статуту). Учасники Товариства, що володіють у сукупності більше ніж 10 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів Учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів Голова загальних зборів не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори Учасників (п. 10.8 Статуту). Виконавчим органом Товариства є Директор, який вирішує всі питання діяльності Товариства, за винятком тих, що входять до виключної компетенції загальних зборів Учасників (п.10.9-10.10 Статуту). Директор підзвітний загальним зборам Учасників і організовує виконання їх рішень. Директор не вправі приймати рішення, обов`язкові для Учасників Товариства. Директор діє від імені Товариства і керується в своїй діяльності установчими документами Товариства, рішеннями загальних зборів Учасників та чинним законодавством України (п.10.11 Статуту). Відповідно до п.10.12 Статуту передбачено, що Директор Товариства: - без довіреності діє від імені Товариства, укладає будь-які угоди та інші юридичні акти; - керує поточною діяльністю Товариства і несе персональну відповідальність за виконання покладених на Товариство завдань; - здійснює інші дії, спрямовані на досягнення цілей Товариства, в межах його компетенції. Директор наділяється правом розпоряджатися банківськими та іншими рахунками Товариства з правом першого підпису на розрахункових документах (п.10.13 Статуту). Згідно ч. 1 ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 06.02.2018 № 2275-VIII статут товариства може встановлювати особливий порядок надання згоди уповноваженими на те органами товариства на вчинення певних правочинів залежно від вартості предмета правочину чи інших критеріїв (значні правочини). Крім цього, як передбачено ч. 2 ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 06.02.2018 № 2275-VIII рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства станом на кінець попереднього кварталу, приймаються виключно загальними зборами учасників. Як встановлено під час досудового розслідування, вартість чистих активів ТОВ «Берізка» станом на 31.03.2019 становила 6 658 400,00 грн. Таким чином, рішення про надання згоди на вчинення правочину приймається виключно загальними зборами учасників, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 3 329 200,00 грн. вартості чистих активів ТОВ «Берізка» станом на 31.03.2019. При цьому, у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на незаконне заволодіння чужим майном грошовими коштами ТОВ «Берізка», шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем. Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 підписав договір позики від 12.04.2019 № б/н між ТОВ «Берізка» в особі директора ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , за яким ОСОБА_11 позичає у ТОВ «Берізка» 5 333 333,00 грн. строком до 12.04.2025 включно. Вказаний договір вважається укладеним з моменту переказу зазначеної суми позики ОСОБА_11 . Крім цього, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на незаконне заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 підписав договір позики від 16.04.2019 № б/н між ТОВ «Берізка» в особі директора ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , за яким ОСОБА_8 позичає у ТОВ «Берізка» 3 333 333,00 грн. строком до 16.04.2025 включно. Вказаний договір вважається укладеним з моменту переказу зазначеної суми позики ОСОБА_8 . Після чого, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 підписав Договір позики від 22.04.2019 № б/н між ТОВ «Флет Мейкер» () в особі директора ОСОБА_12 та ТОВ «Берізка» в особі директора ОСОБА_6 , за яким ТОВ «Берізка» позичає у ТОВ «Флет Мейкер» 12 000 000,00 грн. строком до 22.10.2019 включно, без зазначення цільового призначення кредитних коштів. Згідно умов зазначеного Договору не передбачено нарахування процентів або надання будь яких компенсацій як сплати за використання позики. Вказаний Договір позики вважається укладеним з моменту переказу ТОВ «Флет Мейкер» всієї суми позики на банківський рахунок ТОВ «Берізка» у десятиденний строк з дня підписання договору та діє до повного виконання зобов`язань. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 від імені ТОВ «Берізка» 26.04.2019 уклав додаткову угоду № 1 до Договору позики від 22.04.2019, за якою сторони дійшли згоди внести зміни та викласти його в такій редакції, що ТОВ «Берізка» зобов`язується повернути всю суму позики ТОВ «Флет Мейкер» у строк до 03.06.2019 включно. Тобто, враховуючи додаткову угоду № 1 до Договору позики від 22.04.2019, строк дії цього Договору складає всього два місяці. На виконання умов Договору позики від 22.04.2019 ТОВ «Флет Мейкер» з розрахункового рахунку № НОМЕР_3 , відкритому у ПуАТ «КБ «Акордбанк», перераховано на особовий рахунок ТОВ «Берізка» № НОМЕР_4 , відкритому в ПуАТ «КБ «Акордбанк», кошти в розмірі 12 000 000,00 грн., за платіжними дорученнями: від 22.04.2019 № 1 на суму 6 000 000,00 грн.; від 25.04.2019 № 2 на суму 3 699 600,00 грн.; від 26.04.20019 № 3 на суму 2 300 000,00 грн.; від 02.05.2019 № 4 на суму 400,00 грн. Крім цього, відповідно до інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 26.04.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 внесені до Реєстру інформацію про право власності за адресою: АДРЕСА_3 відомості про три різних об`єкти нерухомого майна, а саме: групу нежитлових приміщень № 15, 16, 17 (літера А), загальною площею 987,2 кв. м; групу нежитлових приміщень № 11, 12 (літера А), загальною площею 443,7 кв. м; групу нежитлових приміщень № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14 (літера «А») загальною площею 360,3 кв. м. У подальшому, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 від імені ТОВ «Берізка» 26.04.2019 уклав Договір Іпотеки між ТОВ «Флет Мейкер» в особі директора ОСОБА_12 та ТОВ «Берізка» в особі директора ОСОБА_6 . Іпотекою за вказаним Договором забезпечується виконання зобов`язань ТОВ «Берізка» перед ТОВ «Флет Мейкер», що виникає з Договору позики від 22.04.2019 з відповідними змінами та доповненнями до нього, а саме зобов`язання ТОВ «Берізка» повернути ТОВ «Флет Мейкер» позику в сумі 12 000 000,00 грн. до 03.06.2019 включно або в інший строк, визначений сторонами. Предметом Договору Іпотеки від 26.04.2019 визначено нерухоме майно, яке на праві власності належить ТОВ «Берізка», зокрема, Група нежитлових приміщень № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14 (літера «А») загальною площею 360,3 кв. м, за адресою: м. Київ, вул. Набережно Лугова № 7, реєстраційний номер 00, та Група нежитлових приміщень № 11, 12 (літера «А») загальною площею 443,7 кв. м, за адресою: м. Київ, вул. Набережно Лугова № 7, реєстраційний номер 000, загалом балансовою вартістю 3 300 000,00 грн. Після цього, з метою доведення свого злочинного умислу до закінчення, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння чужим майном, зловживаючи своїм службовим становищем, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочину, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_6 від імені ТОВ «Берізка» з метою протиправного обернення грошових коштів ТОВ «Берізка» у розмірі 11 999 499 грн. на свою користь та користь третіх осіб, у період з 23.04.2019 до 13.05.2019 забезпечив перерахування на особисті рахунки засновників ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 (ІПН НОМЕР_1 ), ОСОБА_11 (ІПН НОМЕР_5 ) вказаної суми грошових коштів, зокрема, на рахунок ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_2 ) у сумі 3 332 833,00 грн.; на рахунок ОСОБА_6 (ІПН НОМЕР_1 ) у сумі 3 333 333,00 грн.; на рахунок ОСОБА_11 (ІПН НОМЕР_5 ) у сумі 5 333 333,00 грн. Таким чином, ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння чужим майном, використавши своє службове становище всупереч інтересам служби для незаконного обернення майна на свою користь та користь третіх осіб, у порушення пп.10.9-10.12 Розділу 10 Статуту ТОВ «Берізка», ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 06.02.2018 № 2275-VIII, а саме не маючи відповідних повноважень, без прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «Берізка» про надання згоди на вчинення правочинів, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, внаслідок укладення від імені ТОВ «Берізка» з ТОВ «Флет Мейкер» договору позики від 22.04.2019 на суму 12 000 000,00 грн., а також внаслідок укладення від імені ТОВ «Берізка» з ТОВ «Флет Мейкер» договору іпотеки від 26.04.2019 на нерухоме майно ТОВ «Берізка», балансовою вартістю 3 300 000,00 грн., за адресою: м. Київ, вул. Набережно Лугова, № 7, та внаслідок подальшого протиправного перерахування грошових коштів, отриманих від ТОВ «Флет Мейкер» на адресу ТОВ «Берізка», у сумі 11 999 499,00 грн., що згідно примітки до ст. 185 КК України становить особливо великі розміри, на особисті рахунки засновників ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 (ІПН НОМЕР_1 ), та ОСОБА_11 (ІПН НОМЕР_5 ) протиправно обернув грошові кошти ТОВ «Берізка» у розмірі 11 999 499,00 грн. на свою користь та користь третіх осіб, з використанням свого службового становища всупереч інтересам служби, внаслідок чого завдав майнової шкоди ТОВ «Берізка» у розмірі 15 299 499,00 грн, що включає завдану майнову шкоду ОСОБА_9 (ІПН НОМЕР_6 ) у розмірі 4 675 000 грн, з урахуванням його частки у Статутному капіталі ТОВ «Берізка», яка складає 55%. Таким чином, внаслідок своїх умисних дій, що виразилися у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. 26.12.2019 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри в частині збільшення розміру завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди. 26.12.2019 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/16422/19 відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та визначено її у розмірі 7 548 (семи тисяч п`ятсот сорока восьми) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить ?15 299 796? (п`ятнадцять мільйонів двісті дев`яносто дев`ять тисяч сімсот дев`яносто шість) гривень, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 19.02.2020 включно, зокрема, прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом; не відлучатися з міста Києва населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_9 , свідком ОСОБА_14 , експертами ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; здати на зберігання до Подільського УП ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.? Станом на 02.01.2020 на виконання ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.12.2019 у справі № 758/16422/19 заставу не внесено. Слідчому, прокурору не надано документ, що підтверджує внесення застави, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з даним клопотанням до суду.?
У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у зміні запобіжного заходу підозрюваному з застави на тримання під вартою, оскільки останній не виконав обраний ухвалою суду від 26.12.2019 р. запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 7 548 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить ?15 299 796? грн. Зазначає, що наслідки невиконання ухвали від 26.12.2019 р. були роз`яснені підозрюваному при обранні запобіжного заходу у вигляді застави. Стверджує, що питання про зміну запобіжного заходу на інший, крім варти, на теперішній час не підстав обговорювати, оскільки сторона захисту не звернулась з клопотанням в порядку ст.201 КПК України про заміну запобіжного заходу. Пояснив, що зміна кваліфікації кримінального провадження не вимагає внесення до ЄРДР відомостей про новий склад злочину.???
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на необґрунтованість пред`явленої підозри, оскільки за ознаками злочину за ч.5 ст.191 КК України кримінальне провадження не розпочиналось, оскільки до ЄРДР дані не вносились, а тому для повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні даного злочину мали бути внесені відомості до ЄРДР. Наголосив також на тому, що правовідносини між потерпілим та підозрюваним є господарським спором, який розглядається судами у встановленому законом порядку, а не кримінальним провадженням. Кваліфікація дій підозрюваного не може бути як «у невстановленому часі та невстановлені особи». Також зазначив про те, що визначені органом досудового розслідування ризики є недоведеними. У випадку, якщо суд дійде висновку про застосування альтернативного запобіжного заходу, просив обрати особисте зобов`язання, наголошуючи на тому, що розмір застосованої до підозрюваного застави є непомірним, оскільки його дохід за 2018 р. становив лише 960 тис.грн., на квартиру, будинок на земельну ділянку накладено арешт. Акцентував увагу суду, що застава, крім того, що вона є непомірною, не могла бути внесена у встановлений строк, оскільки в останній день для її внесення (31.12.2019 р.) підозрюваний був госпіталізований у невідкладному порядку на стаціонарне лікування в зв`язку з хворобою серця. Додав, що підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, має на утриманні неповнолітню дитину, має постійне місце проживання та роботи, має захворювання, а тому можливо застувати до підозрюваного особисте зобов`язання. Надав документи, які підтверджують факт того, що майно не вибувало з власності потерпілого.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні також заперечував проти задоволення клопотання, та зазначив, що підозрюваний повний текс Ухвали суду від 26.12.2019 року не отримував, даних про таке отримання орган досудового розслідування суду не представив. Крім того, наголосив, що підозрюваний з 31.12.2019 р. по 08.01.2020 року перебував на лікуванні у відділенні Київської міської лікарні № 5, та не мав фізичної змоги внести заставу, а також визначена застава є непомірною для підозрюваного, при цьому, на майно останнього Ухвалою суду від 30.12.2019 р. накладено арешт в межах даного кримінального провадження. Зауважив, що наразі між учасниками ТОВ «Берізка» наявний господарський спір, що не є належним кримінальним провадженням. У випадку, якщо суд дійде висновку про застосування альтернативного запобіжного заходу, просив обрати особисте зобов`язання. Захисником подані змістовні письмові заперечення проти клопотання сторони обвинувачення.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію своїх захисників, зазначивши про перебуванні його на стаціонарному лікуванні з 31.12.2019 р. по 08.01.2019 р., а відтак, був позбавлений можливості внести заставу, яка для нього і так є непомірною, з урахуванням того, що його майно заарештоване в межах даного кримінального провадження і отриманий ним річний дохід також взагалі не дозволяє зібрати такі кошти. Просив обрати сосовно нього особисте зобов`язання.
Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов такого висновку.
СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві 17.05.2019 р. було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001734 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.2 КК України.
Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 від 19.12.2019 р. у даному кримінальному провадженні кримінальне правопорушення за ч.2 ст.190 КК України перекваліфіковане на ч.5 ст.191 КК України
26.12.2019 р. ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, його дії кваліфіковані за ст.191 ч.5 КК України як заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах.
26.12.2019 р. Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/16422/19 відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та визначено її у розмірі 7 548 (семи тисяч п`ятсот сорока восьми) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить ?15 299 796? (п`ятнадцять мільйонів двісті дев`яносто дев`ять тисяч сімсот дев`яносто шість) гривень, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 19.02.2020 р. включно, зокрема, прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом; не відлучатися з міста Києва населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_9 , свідком ОСОБА_14 , експертами ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; здати на зберігання до Подільського УП ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.???
Станом на 02.01.2020 р. на виконання ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.12.2019 р. у справі № 758/16422/19 заставу не внесено.
Стороною захисту не заперечується факт невнесення застави відповідно до Ухвали суду від 26.12.2019 р.. Між тим, сторона захисту зазначає про те, що це відбулось в зв`язку з тим, що з 31.12.2019 р. підозрюваний перебував на стаціонарному лікуванні в Київській міській лікарні № 5, куди був госпіталізований у невідкладному порядку через загрозу його життю.
Так, доданими стороною захисту документами, підтверджується те, що підозрюваний з 31.12.2019 р. перебував на лікуванні в Київській міській клінічній лікарні № 5, згідно виписки з історії хвороби № 11852 та довідки неврологічного відділення цієї ж лікарні № 0003815 від 08.01.2020 року, а відтак, суд дійшов висновку про те, що підозрюваний був позбавлений внести відповідну заставу згідно Ухвали суду від 26.12.2019 р. з поважних об`єктивних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
Так, відносно застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, суд зазначає.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Відповідно до вимог п. 9 ч. 2ст. 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.
Статтею 177 КПК України регламентовано, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Як роз`яснено у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належної поведінки. У п. 13.3 даної постанови зазначено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Це можливо, коли особа немає постійного місця проживання, зловживає спиртними напоями чи вживає наркотичні засоби, продовжує вчиняти злочини, підтримує соціальні зв`язки негативного характеру, порушила умови запобіжного характеру, не пов`язаного з позбавленням волі, раніше ухилялася від слідства, суду чи виконання судових рішень.
За приписами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_17 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
А тому слідчий суддя не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.
Між тим, слідчий суддя приймає до уваги наявність рішення Господарського суду м.Києва від 18.07.2019 р. у справі № 910/4870/19, яким було задоволено позов ОСОБА_6 до ТОВ «Інтер-Технологія» про визнання рішень недійсними та зобов`язання вчинити дії.
Проте, підозра ОСОБА_6 у вчиненні даного злочину за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити його належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 5 ст.191 КК України, дані про особу підозрюваного.
Вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що він раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, перебуває в зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дочку 2005 року народження, має постійне місце роботи та постійне місце проживання, що свідчить про наявність у нього стійких соціальних зв`язків.
Крім того, вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя також враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Оцінюючи доводи прокурора про необхідність заміни відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою через ризики можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, експертів, чи іншим способом перешкоджання кримінальному провадженню, слідчий суддя констатує, що їх можливе настання прокурором жодним доказом не доведено.
Також прокурором не доведено те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
При цьому, єдиним обґрунтуванням неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу сторона обвинувачення вказує фактично невнесення застави на депозитний рахунок суду.
Так, щодо застави суд зазначає.
26.12.2019 р. ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/16422/19 відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та визначено її у розмірі 7 548 (семи тисяч п`ятсот сорока восьми) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить ?15 299 796? (п`ятнадцять мільйонів двісті дев`яносто дев`ять тисяч сімсот дев`яносто шість) гривень, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 19.02.2020 включно.???
Такою Ухвалою суду, випадок із ОСОБА_6 визнано виключним, оскільки кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 завдано майнової шкоди у розмірі 15 299 499 грн., а відтак обрано запобіжний захід у вигляді застави у вказаному розмірі.
При цьому, Ухвалою суду від 30.12.2019 р. накладено арешт на об`єкти нерухомого майна: - квартиру, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, за адресою: АДРЕСА_4 , що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ; - земельну ділянку, кадастровий номер :04:035:0177, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 31, за адресою: Київська обл., Обухівський район, що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ; - будинок, реєстраційний номер майна 6531497, за адресою: АДРЕСА_5 , що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ; та заборонено відчуження та розпорядження об`єктами нерухомого майна: - квартирою, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, за адресою: АДРЕСА_4 , що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ; - земельною ділянкою, кадастровий номер :04:035:0177, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 31, за адресою: Київська обл., Обухівський район, що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ; - будинком, реєстраційний номер майна 6531497, за адресою: АДРЕСА_5 , що належить підозрюваному ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Таким чином, на майно підозрюваного накладено арешт в рамках даного кримінального провадження, а відтак, останній позбавлений можливості розпорядження даним майном, загальна сума доходу підозрюваного за 2018 рік, згідно податкової декларації складає 991 030 53 грн., приблизно такий же дохід отриманий підозрюваним і у 2017 році, відповідно до довідки ДПІ в Шевченківському районі від 12.03.2018 р. № 1445/Ш/26-59-13-02-31.
Згідно п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звільнення може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, що не відповідає п. 3 ст. 5 Конвенції встановлення розміру застави, виключно в залежності від інкримінованої шкоди. Гарантія має мету не відшкодування шкоди, а забезпечення присутності обвинуваченого в залі судового засідання. Тому її розмір повинен відповідати перспективі втрати застави чи обернення на неї стягнення у разі не явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року.
Також суд зауважує, що розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність. Іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб утримати його від втечі. Такий висновок зробив Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Гафа проти Мальти». Крім того, згідно вказаної практики ЄСПЛ, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого.
Згідно Рішення Господарського суду м. Києва від 18.07.2019 р. (справа № 910/4870/19), можна констатувати наявність між підозрюваним та ТОВ «ІнтерТехнологія» господарсько-правових відносин.
Крім того, відповідно до наданої інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 195004853 від 26.12.20019 р. право власності на нерухоме майно в місті Києві по вулиці Набережно Лугова № 7, зареєстроване за ТОВ «Берізка», а відтак, право власності такого ТОВ не порушено.
Відповідно до ст.194 ч.4 КПК України, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, в разі недоведеності стороною обвинувачення недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
А відтак, суд не погоджується із запереченнями прокурора про неможливість зміни підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі.
Враховуючи обставини та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , та його наслідки, матеріальне становище підозрюваного, з урахуванням даних про особу підозрюваного, який, має постійне місце проживання, працює директором ТОВ «Інтер- Технологія», та його стан здоров`я, слідчий суддя вважає за можливе змінити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави, застосований ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26 грудня 2019 р. у справі № 758/16422/19, на домашній арешт у визначений час, поклавши на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідні процесуальні обов`язки.
Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.
Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з"являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов"язань, використовувати електронні засоби контролю.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, як домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування.
При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу суд враховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Окрім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що існує презумпція на користь звільнення з під варти, доводи за та проти такого звільнення не повинні бути загальними та абстрактними (Рішення «Смірнова проти Росії» заява №№46133/99 та 48183/99, рішення від 24/07/2003).
ЄСПЛ неодноразово вказує, що національні органи мають досліджувати можливість застосування альтернативних запобіжних заходів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Відмовити в клопотанні ст.слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_7 , погодженому прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , про зміну підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою.
Змінити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, застосований ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 26 грудня 2019 р. у справі № 758/16422/19, на домашній арешт у визначений час.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:
1)не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , - у період часу в період часу з 22.00 год. кожного дня до 07.00 год. ранку наступної доби;

2) прибувати до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою на встановлений службовою особою час;
3) не відлучатися з м.Києва без дозволу слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження);
4) повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання та місця роботи; .
5) утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні;
6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи на право виїзду за кордон.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити Шевченківському УП ГУ НП в місті Києві.
Копію ухвали скерувати слідчому СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві для організації виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.

Строк дії ухвали по 19 лютого 2020 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1