Провадження № 1-кс/761/444/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №000925 від 14.08.2019 року,

В С Т А Н О В И Л А:

18 грудня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а саме про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року.

Зазначену скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 19 грудня 2019 року.

У скарзі адвокат ОСОБА_3 порушує питання про скасування повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року, з огляду на наступне.

Так, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 000925 від 14.08.2019 року.

27.09.2019 ОСОБА_5 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення в межах кримінального провадження № 0000925 від 14.08.2019 року.

Однак з такими твердженнями органу досудового розслідування захисник не погоджується.

Зокрема, захисник у скарзі зазначає, що рішення про оголошення підозри ОСОБА_5 суперечить вимогам КПК України, є необґрунтованим, його зміст не відповідає дійсності.

Як вбачається зі змісту скарги, у порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України в повідомленні про підозру, врученому ОСОБА_5 , не міститься жодної згадки про будь-які фактичні дані, які б вказували на його ймовірну причетність до інкримінованих кримінальних правопорушень.

Про необґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 , прямо свідчить і ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 20.09.2019 року.

У тексті вищевказаної ухвали судом констатовано, що клопотання прокурора є необґрунтованим, а тому таким, що не підлягає задоволенню.

При цьому, захисник звертає увагу на те, що, аналіз матеріалів кримінального провадження №0000925 в частині, з якою сторона захисту мала можливість ознайомитись, а також відомостей, викладених у повідомленні про підозру ОСОБА_5 від 27.09.2019 року у кримінальному провадженні №0000925, дає підстави стверджувати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними в ході досудового розслідування «доказами», а саме:

1) протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , яка показала, що продала автомобіль «RENO Laguna» громадянину Білорусії за 1000 доларів США: даний протокол не містить жодної інформації, яка навіть побічно вказувала б на можливу причетність ОСОБА_5 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень;

2) протоколом пред`явлення особи для впізнання, де ОСОБА_6 впізнала особу ОСОБА_7 : вказуючи на можливу причетність до кримінальних правопорушень ОСОБА_7 , даний протокол, аналогічно попередньому, не містить жодної інформації, яка навіть побічно вказувала б на можливу причетність ОСОБА_5 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень;

3) протоколом огляду камер відеоспостереження, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Глибочицька, 40, де зафіксовано, що 09.04.2018 о 01.29 год. двоє невідомих рухались в напрямку відділу продажу ЖК «Міракс» ПрАТ «ХК «Київміськбуд», в руках тримаючи пляшки з ємкістю. Через 7 хв. вони швидким кроком повернулись назад, після чого виїхали з двору будинку на автомобілі марки «RENO Laguna»: зазначений протокол може свідчити лише про імовірну причетність до кримінальних правопорушень двох невідомих і не містить жодних відомостей стосовно ОСОБА_5 ;

4) аналізом інформації з камер відеонагляду системи «Безпечне місто», де виявлено рух автомобіля «RENO Laguna», 13.04.2018 близько 02:24 год. по бульв. Дружби Народів (неподалік вул. Омеляновича-Павленка, 4/6), в напрямку проспекту Лобановського, що може свідчити про причетність ОСОБА_7 до кримінального правопорушення з використанням протитанкової гранати РПГ 18 «МУХА», що мало місце 13.04.2018 о 02:07 год. за адресою: м. Київ, вул. Омеляновича-Павленка, 4/6, в ході якого було здійснено постріл з вищезазначеного РПГ та пошкоджено будівлю ПрАТ «ХК «Київміськбуд» та ресторану «Хмелі-сунелі»: аналогічно попереднім «доказам» зазначений аналіз, вказуючи на можливу причетність до кримінальних правопорушень ОСОБА_7 , водночас, не містить жодної інформації, яка навіть побічно вказувала б на можливу таку причетність ОСОБА_5 ;

5-6) протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 і протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_7 : фактично, відомості, надані ОСОБА_7 , є єдиною інформацією, в межах якої згадується особа підозрюваного ОСОБА_5 . У той же час, враховуючи, що згідно з матеріалами справи існує значна імовірність причетності саме ОСОБА_7 до розслідуваних в межах кримінального провадження злочинів, ОСОБА_7 може бути зацікавлений в тому, щоб надати слідству хибну інформацію щодо інших учасників своєї кримінальної діяльності з метою зменшення обсягу своєї провини і, як наслідок, обсягів відповідальності за імовірно вчинені ним кримінальні правопорушення;

Таким чином, захисник у своїй скарзі стверджує, що попри те, що досудове розслідування кримінального провадження триває вже більше року, підозра щодо ОСОБА_5 фактично ґрунтується лише на доказах, що підтверджують можливу причетність до вчинення розслідуваних кримінальних правопорушень ОСОБА_7 та інших невстановлених осіб.

Стосовно ж показань ОСОБА_7 , - сторона захисту переконана, що підозра щодо особи не може ґрунтуватись на єдиному ненадійному джерелі інформації. Відповідно, інформація, отримана від ОСОБА_7 , - не підтверджена будь-якими іншими доказами, та не може бути визнана належною підставою для кримінального переслідування ОСОБА_5 із обмеженням його конституційних прав і свобод.

Окремо захисник у скарзі зазначає, що повідомлення про підозру в первинній редакції було вручено ОСОБА_5 ще 27.11.2018 року, а його допит в якості підозрюваного проведено лише 07.10.2019 року.

Вищевикладені відомості, на думку адвоката ОСОБА_3 , вказують на те, повідомлення, вручене ОСОБА_5 27.09.2019 року про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №000925 від 14.08.2019 року, є необґрунтованим, базується виключно на припущеннях органу досудового розслідування, а викладені в ньому обставини є такими, що не відповідають дійсності, а тому таке повідомлення підлягає скасуванню.

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_3 свою скаргу підтримав з підстав у ній наведених та просив задовольнити. Стверджував, що оголошення про завершення досудового розслідування не перешкоджає стороні захисту звертатися з такими скаргами до суду.

Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення скарги та скасування повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року. Повідомив, що 08.10.2019 року досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні завершено, та, відповідно до ст.290 КПК України, розпочалося відкриття матеріалів кримінального провадження. Зазначив, що підозра ОСОБА_5 є обґрунтованою, оскільки, передусім, ґрунтується на висновку двох молекулярно-генетичних експертиз, що у свою чергу підтвердили, що на недопалку, вилученому з місця події, виявлено сліди ДНК ОСОБА_5 . При цьому, ряд свідків вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення протиправних дій відносно підприємства. Також, дані свідки вказали на останнього під час проведення впізнання.

Крім того, у судовому засіданні слідчим було надано документи слідчому судді на підтвердження своїх доводів.

Слідчий суддя, заслухавши захисника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , дослідивши матеріали скарги та долучені до неї документи, приходить до висновку про залишення скарги без задоволення, виходячи із наступного.

Так, відповідно до змісту статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

У статті 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру . Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст.135 КПК України. Зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Отже, у разі неможливості вручити особисто, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений для виклику та приводу особи, а саме ст.ст. 135, 136 КПК України, тобто шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Як убачається з матеріалів, долучених до скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 , 27 вересня 2019 року письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року, було вручено ОСОБА_5 особисто.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Аналізуючи надані слідчим для вивчення матеріали кримінального провадження щодо обґрунтованості здійснення повідомлення про підозру ОСОБА_5 , слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих йому злочинів, допустимість доказів щодо встановлення його винуватості, вважає, що зміст таких матеріалів може свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.3 ст.28, ч.2 ст.194, ч.3 ст.206, ч.3 ст.28, ч.1 ст.263 КК України.

При цьому, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_5 до вчинення зазначених кримінальних правопорушень не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не бачить у висновках слідчого про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого.

Інші доводи сторони захисту щодо належності, допустимості та достатності доказів причетності ОСОБА_5 до злочину не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись в ході досудового розслідування та при розгляді обвинувального акту в суді.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а саме про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року, не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 111, 135, 267-278, 303-307, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а саме про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 27 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 000925 від 14.08.2019 року залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголосити 11 лютого 2020 року о 16 годині 55 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1