Справа № 404/2096/20
Номер провадження 1-кс/404/603/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого, про застосування підозрюваному запобіжного заходу в виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0002211 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, без утриманців, без місця реєстраційного обліку, тимчасово мешкає по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда від 13.11.2018 року за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі, з випробуванням на 2 роки,

підозрюваного за ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Кропивницького відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у тому, що він 01 квітня 2020 року о 16 годині 45 хвилин по вул. Акмолінська, 14 в місті Кропивницькому, відкрито, повторно заволодів мобільним телефоном потерпілого ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором підтримали заявлені ними вимоги.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, через відсутність заявлених ризиків. Наявністю місця проживання.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст. 184 КПК України, та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки результати зафіксовані в протоколах огляду місця події, слідчого експерименту, покази свідка, потерпілого, зміст протоколів пред`явлення для впізнання, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 186 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку проведення досудового розслідування, неможливо (передчасно), слідчому судді дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини остаточно з`ясовуються за критерієм «поза розумного сумніву» лише на стадії судового розгляду, тому твердження сторони захисту про недоведеність дій підозрюваного є передчасними, оскільки будуть досліджуватись судом. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, слідчому судді достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав слідчим з прокурором.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Злочин, в якому особі пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, умисним, повторним. Об`єктом посягання є: недоторканість майна потерпілого, шкода від злочину не відшкодована. Взято до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який повторно підозрюється у вчиненні відкритого викрадення майна в період строку на випробування. Не навчається, не працює, не створив родину, без є реєстраційного обліку і законного джерела доходу, підозрюється в зухвалому викраденні майна в денний час.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, в тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Стосовно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою, так як зібрані матеріали клопотання підтверджують існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто дають достатні підстави вважати, що у разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Домашній арешт застосувати неможливо, оскільки відсутня згода власників/ володільців на перевірку житла, тобто неможливо буде забезпечити контроль дотримання підозрюваним умов домашнього арешту. Невирішений майновий конфлікт та обізнаність про місце проживання потерпілого, є приводом для початку незаконного впливу на потерпілого, очевидців та родичів.

Прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії спрямовані на приховування злочину: залишив місце події, збув викрадене майно тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання підозрюваним власної правової позиції, є вагомою підставою для перешкоджання у встановленні чи перекручуванні ним визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину. Нікчемний привід для спору і зухвалість його подальшого вирішення, підтверджує нездатність врегульовувати конфлікти мирним шляхом і неможливість вирішувати суперечки, ігнорування принципу мирного володіння майном. Попередня судимість є ризиком вчинення підозрюваним нових злочинів, що негативно позначиться на розумних строках та затягне ухвалення остаточного рішення. ОСОБА_6 не має родини, втрачає сталі соціальні зв`язки, не дотримується правил поведінки в суспільстві, не має законного джерела одержання доходу, тобто зможе продовжити злочин чи переховуватись від слідства. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, є вагомою передумовою для початку його переховування від слідства чи суду. Зважаючи на перераховані обставини, запропонований слідчим вид запобіжного заходу, попередить можливість вчинення підозрюваним нових злочинів та повністю забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому злочині, не пов`язаному із застосуванням насильства. Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2020 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному мінімальний розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч.5 ст.182 КПК України.

Підлягають застосуванню і положення ст. 209 КПК України, щодо необхідності обчислення часу фактичного затримання підозрюваного, починаючи з 17 години 00 хвилин, 01 квітня 2020 року, коли ОСОБА_6 фактично затримали та останній, підкорюючись правомірному наказу уповноваженої службової особи змушений був прослідувати для участі в слідчих діях у зв`язку з розпочатим досудовим розслідуванням по означеному кримінальному провадженню. Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, починаючи з 17 години 00 хвилин, 01 квітня 2020 року.

Застосований запобіжний захід - тримання під вартою ОСОБА_6 , припиняє свою дію о 17 годині 00 хвилин, 30 травня 2020 року.

Визначити ОСОБА_6 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 42 040 грн. (сорок дві тисячі сорок гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/2096/20; 1-кс/404/603/20, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1