Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/215/2020 Справа №641/4324/19

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт в кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0001217 від 13.05.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0001217 від 13.05.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Судом в підготовчому судовому засіданні поставлено питання щодо призначення справи до судового розгляду.

Прокурор у судовому засіданні заявила клопотання, в якому посилаючись на вагомість доказів обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину, наявний ризик переховування обвинуваченого від суду внаслідок репутації останнього, фактичне переховування обвинуваченого від суду та перебування у розшуку, вважала за необхідне, на час судового провадження, застосувати у відношенні ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, прокурор зазначив, що обвинувальний акт підсудний Комінтернівському районному суду м. Харкова, його складено відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України, підстав для закриття кримінального провадження за п.4-8 ч.1, ч. 2 ст. 284 КПК України та повернення обвинувального акта прокурору немає, а тому необхідно призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти застосування до нього зазначеного прокурором запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив суд застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт. При цьому обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що він не з`являвся до суду, оскільки не отримував судові виклики, а коли йому було повідомлено про те, що він перебуває у розшуку, він з`явився до відділку поліції. Крім того, вважав можливим призначити справу до судового розгляду.
Потерпіла ОСОБА_5 у підготовче судове засідання не з`явилась, надавши суду заяву про проведення підготовчого судового засідання без її участі.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.
Обвинувальний акт підсудний Комінтернівському районному суду м. Харкова та відповідає нормам КПК України.
Підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 2 ст. 314 КПК України, не має.
При розв`язанні клопотання прокурора щодо обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом встановлено наступне.
Так, ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 02.03.2020 у відношенні ОСОБА_4 було оголошено розшук у зв`язку з тим, що обвинувачений ухиляється від суду та надано дозвіл на його затримання з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

23.03.2020 обвинуваченого ОСОБА_4 доставлено до приміщення Комінтернівського районного суду м. Харкова.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч.2 ст. 29 Конституції України).

Крім того, Конституційний Суд України також зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Відповідно до практики ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює ЄСПЛ, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 ЄСПЛ вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 ЄСПЛ вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

У судовому засіданні встановлено те, що залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 , як особа, яка не має місця роботи та відповідних доходів, міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності, за місцем реєстрації не мешкає, перебуваючи на волі, зможе продовжити свою злочинну діяльність та перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження і на це вказує характер протиправних дій, у вчиненні яких він підозрюються і щодо яких є обґрунтована органами досудового слідства підозра.

Крім того, є достатні підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 , з огляду на його моральні якості, відсутності міцних соціальних зв`язків, перебування у розшуку по вказаному кримінальному провадженню, зможе продовжити ухилитися від явки до суду, не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) та вчиняти повторні злочини.

Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, характер вчиненого кримінального правопорушення, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосування більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілих, свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження, у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на максимальний строк - шістдесят днів, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку. Строк отримання під вартою обчислювати з дати фактичного затримання.

В той же час, відповідно до ст. 183 ч. 3 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. При цьому необхідно в ухвалі зазначити, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтування розміру застави та можливість її застосування.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину середньої тяжкості становить від 1 до 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави суд приходить до висновку, що застава у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Таким чином, відповідно до вище перелічених статей вважаю за необхідне при винесенні ухвали про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в сумі 42040,00 гривень, яку він має право у будь - який момент внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, після чого він може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, перелічені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Але у випадку невиконання вище перелічених обов`язків, застава може бути звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Також у підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання про доручення представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 .
Учасники судового провадження не заперечували проти задоволення даного клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої, середньої або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Вислухавши учасників кримінального провадження, з метою забезпечення суду інформацією, яка характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд вважає за доцільне надати органу з питань пробації доручення про складання досудової доповіді.
На підставі викладеного, керуючись ст. 197, 199, 314, 314-1, 136, 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт в кримінальному провадженні, 0001217 від 13.05.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 03 квітня 2020 року о 12-15 годині в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова, за адресою: м. Харків, пров. Брянський, 5.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
Про час, дату та місце судового розгляду повідомити учасників судового провадження.

Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про доручення представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченого задовольнити.
Доручити начальнику Новобаварського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, який тримається під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» (м. Харків, вул. Полтавський шлях,99).
Визначити строк виконання ухвали в частині досудової доповіді до 27 квітня 2020 року.

Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
На час судового провадження застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання в залі Комінтернівського районного суду м. Харкова, а саме з 16 години 40 хвилин 25 березня 2020 року.
Строк дії ухвали до 23 травня 2020 року включно.
Визначити розмір застави до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 гривень 00 копійок, яку можливо внести на депозитний рахунок - розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (р/р UA0006674, , МФО 820172, Банк отримувач: ДКСУ м. Київ), згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, на підставі частини 5 статті 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки :
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі слідчого ізолятору.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа слідчого ізолятору негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Комінтернівського районного суду м. Харкова, прокурора Харківської місцевої прокуратури № 5.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити обвинуваченому, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 7 днів з дня її проголошення в частині обрання запобіжного заходу.

Суддя- ОСОБА_1