Провадження № 1-кс/761/8229/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в рамках досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000932 від 16.08.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307, ч. 1 ст. 313, ч. 1 ст. 306 КК України, клопотання про накладення арешту на майно,

У С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а саме: частку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; частку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; заборонити ОСОБА_6 , ОСОБА_5 будь-яким чином розпоряджатись та відчужувати квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до клопотання, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000932 від 16.08.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307, ч. 1 ст. 313, ч. 1 ст. 306 КК України

Далі, відповідно до змісту клопотання, 01.03.2020 ОСОБА_6 , ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, при цьому покарання, серед іншого, передбачає і конфіскацію майна, а тому з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, слідчий просить накласти арешт на майно підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий не з`явився, однак просив проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Особа-володілець майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки майно тимчасово не вилучалось, а тому суд вважає за можливе, згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, провести розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши доводи клопотання та додані до нього матеріали, слід дійти до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в місті Києві здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження № 0000932 від 16.08.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307, ч. 1 ст. 313, ч. 1 ст. 306 КК України, в рамках якого 01.03.2020 ОСОБА_6 , ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є власниками відповідного майна, зокрема: частки квартири АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстрована за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; частки квартири АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, яке належить ОСОБА_6 , ОСОБА_5 може бути конфісковане в рамках відповідного виду покарання, на переконання слідчого судді є всі правові підстави для накладання арешту на майно останніх.

Керуючись вимогами ст. 117, 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження № 0000932 від 16.08.2019 арешт на майно підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , а саме: частку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; частку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заборонити ОСОБА_6 , ОСОБА_5 будь-яким чином розпоряджатись та відчужувати квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1