Справа 127/367/20
Провадження 1-кс/127/169/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_2 подала до Вінницького міського суду Вінницької області клопотання про скасування арешту майна.

Клопотання мотивовано тим, що Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 16 вересня 2019 року задоволено клопотання слідчого СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000791 від 12 квітня 2019 року та накладено арешт на мобільний телефон Хiomi у корпусі золотого кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 із наявною сім-картою по номеру НОМЕР_3 (далі Телефон 1) та телефон Huawey ІМЕІ 1: НОМЕР_4 та ІМЕІ 2: НОМЕР_5 s/n НОМЕР_6 із наявними двома сім-картами НОМЕР_7 та НОМЕР_8 (надалі Телефон 2).

Відповідно до договору про надання правової допомоги №11/2 від 11 вересня 2019 року, ОСОБА_2 здійснює представництво і захист інтересів громадянина ОСОБА_3 .

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 27 грудня 2019 року визнано незаконною бездіяльність слідчого Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні щодо невчинення ним жодних слідчих дій відносно арештованого майна протягом понад три місяці.

Так, у своїх запереченнях на клопотання слідчого про накладення арешту так в подальшому і на апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_2 зазначалось про істотне порушення вимог кримінального і процесуального закону при винесенні оскаржуваної ухвали полягало у невідповідності і зазначеного в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку у домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 переліку майна, що підлягає вилученню з тим майном, яке фактично було вилучено слідчим.

В свою чергу, слідчий СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 обґрунтовував необхідність вилучення переліченого майна та накладення арешту для подальших невідкладних слідчий дій.

Так як, станом на сьогоднішній день жодних слідчих дій відносно вилученого та арештованого майна не проведено, це свідчить про відсутність у слідчого необхідності у їх проведенні.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 174 КIIК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з частиною першою статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (частина друга статті 174 КПК України).

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року. Series А N 296-А, п.42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73. Series А N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та у спосіб, що і передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до вищевикладеногое, захисник просила її клопотання задовольнити.

В судові засідання адвокат ОСОБА_2 неодноразово не з`являлася, про день, час та місце розгляду клопотання була повідомлена завчасно та належним чином.

Слідчий в судові засідання неодноразово не з`являвся, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З огляду на те, що адвокат ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, в судовому засіданні не довела обставин необхідності скасування арешту майна, а також надала суду клопотання про залишення без розгляду її клопотання про скасування арешту майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвокат ОСОБА_2 слід залишити без розгляду.

Крім того, слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту майна, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих обставин, що оцінюється як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст. 172, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя