Справа №639/2183/20
Провадження №1-кс/639/1107/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 травня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000553 від 06.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:
На розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погодження із прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , в якому слідчий просить:

- накласти арешт на майно, шляхом заборони користування, володіння, розпорядження, яке вилучено 28.04.2020 (слідча дія закінчена 28.04.2020 о 20 год. 50 хв.) на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку квартири, яку орендує та в якій фактично мешкає громадянин Нігерії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон ТМ «Samsung Galaxy», в корпусі чорного кольору, imei НОМЕР_1 ;

- банківські чеки в кількості 10 штук;

- чорнові записи в кількості 3 одиниць.

В обґрунтування клопотання зазначається, що в провадженні СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000553 від 06.04.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Харківська місцева прокуратура №2 Харківської області.
В рамках вищевказаного кримінального провадження повідомлено про підозру громадянину Нігерії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні ним кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України - шахрайство, а саме заволодіння чужим майном шляхом обману, вчиненого за попередньою змовою групою осіб в великих розмірах.
Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_6 визнав вину, підтвердив факти викладені у повідомленні про підозру та окрім іншого зазначив, що організатором даної злочинної схеми є громадянин Нігерії ОСОБА_7 , який створив групу осіб, які шляхом обману пропонують іноземним громадянам, які знаходяться на території України, за грошову винагороду проставити в паспортних документах останніх підроблені візи. Один з таких осіб, якого також залучає ОСОБА_7 для здійснення таких шахрайських дій, є ОСОБА_8 .
У зв`язку з викладеним, відповідною постановою процесуального керівника відомості за фактом вчинення шахрайських дій з боку осіб, на які вказує підозрюваний ОСОБА_6 , 06.04.2020 відповідно до вимог ст. 217 КПК Україні виділені в окреме провадження за №0000553 від 06.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Так, оперативним шляхом встановлені громадяни Нігерії ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , які діючи за попередньою змовою організували виготовлення підроблених канадських віз на території України. В подальшому, вказані особи, діючи умисно, шляхом обману, за допомогою своїх посібників громадян Нігерії, в тому числі громадянина Нігерії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підшукують іноземних громадян, які знаходяться на території України та мають бажання за грошову винагороду проставити в паспортних документах останніх вищевказані підроблені візи. Після отримання згоди та надання такими іноземцями своїх паспортних документів громадянам Нігерії ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , останні здійснюють вклеювання підроблених віз в їх паспортні документи.
В подальшому, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , вимагають грошові кошти в розмірі від 5000 до 6000 доларів США з вказаних іноземців за повернення їм паспортних документів з проставленими в них підробленими візами. Після отримання даних грошових коштів, вказані громадяни Нігерії розподіляють їх між собою.
Також встановлено, що речові докази щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, а саме: паспорти іноземних громадян з підробленими візами, засоби та знаряддя для виготовлення таких віз, чорнові записи щодо незаконного отримання грошових коштів від осіб, яким були виготовлені підроблені візи, грошові кошти та інші активи, отримані від незаконної діяльності, інформація на електронних носіях щодо шахрайської діяльності можуть знаходитись у наступних приміщеннях:
- в квартирі, в яку орендує та в якій проживає громадянин Нігерії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ;
- в квартирі, в яку орендує та в якій проживає громадянин Нігерії ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.04.2020 надано дозвіл на проведення обшуку квартири, яку орендує та в якій фактично мешкає громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксапії відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення.
28.04.2020 (слідча дія закінчена 28.04.2020 о 20 год. 50 хв.) на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді проведено обшук обшуку квартири, яку орендує та в якій фактично мешкає громадянин Нігерії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , за наслідком чого виявлено та вилучено майно, зазначене в протоколі обшуку від 28.04.2020 року.
Встановлено, що вказане вилучене майно імовірно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, та має бути використано для проведення подальших слідчих розшукових дій, має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, яке вилучене 28.04.2020 під час проведення обшуку квартири, яку орендує та в якій фактично мешкає громадянин Нігерії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно.
Прокурор Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_12 на адресу суду надав заяву, в якій просить провести судове засідання без його участі, клопотання про арешт майна підтримує у повному обсязі та просить зазначене клопотання задовольнити.

У судове засідання ОСОБА_5 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином (судовою повісткою), на адресу суду надав заяву про те, що він не заперечує проти задоволення клопотання про арешт майна та просить розглянути вказане клопотання без його участі.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та власника майна, оскільки їх відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання по суті.
Вивчивши доводи клопотання та надані до суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про арешт майна, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Постановою слідчого від 30.04.2020 року вилучені під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , речі та документи - визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000553 від 06.04.2020 року, у зв`язку з чим наявна необхідність у проведенні слідчих дій з вилученим майном, щодо арешту якого звертається сторона досудового розслідування.
В поданому клопотанні доведено, що відповідно до ст. 98 КПК України вилучене майно відповідає наступним критеріям речового доказу, а саме: зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, яке вилучене 28.04.2020 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням накладення арешту на майно є запобігання можливості особам, у яких воно вилучене, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, що відповідає вимогам абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Без накладання арешту на вилучене майно в подальшому не можливим буде проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, що підтвердить вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, у поданому клопотанні слідчим доведено, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з чим клопотання про арешт майна є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 171, 172, 173, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000553 від 06.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони користування, володіння, розпорядження, яке вилучено 28.04.2020 (слідча дія закінчена 28.04.2020 о 20 год. 50 хв.) на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку квартири, яку орендує та в якій фактично мешкає громадянин Нігерії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон ТМ «Samsung Galaxy», в корпусі чорного кольору, imei НОМЕР_1 ;

- банківські чеки в кількості 10 штук;

- чорнові записи в кількості 3 одиниць.

Визначити місцем зберігання речей та документів Новобаварський ВП ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, просп. Любові Малої, 45.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та слідчому.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1