Справа № 588/781/16-к
провадження № 1-кс/588/97/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2020 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Тростянці заяву ОСОБА_5 про відвід складу суду у кримінальному провадженні № 1-кп/588/5/20 відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 289 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_10 13.03.2020 в указаному кримінальному провадженні у судовому засіданні заявив відвід складу суду, який мотивовано тим, що головуючий суддя на його думку є упередженою, про що свідчить її рішення про зміну порядку дослідження доказів. Зокрема, захисник вважає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд є незалежним арбітром, а ініціювання зміни порядку дослідження доказів у кримінальному провадженні без будь-якого клопотання сторін, виходить за межі його компетенції.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні вважав, що заява захисника ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 про відвід судді ОСОБА_11 є необґрунтованою, не підлягає задоволенню, оскільки не містить підстав, передбачених статтею 75, 76 КПК України, фактично зводиться до незгоди з рішенням суду про зміну порядку дослідження доказів, хоча це є виключною компетенцією суду.
Суддя ОСОБА_11 подала до суду заяву про розгляд заяви про відвід складу суду без її участі, вказала, що підстав для її відводу немає.
Інші учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні у вирішенні заяви про відвід поклався на розсуд суду.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши журнал судового засідання, диск із записом судового засідання, суд вважає, що заява захисника ОСОБА_10 про відвід складу суду у кримінальному провадженні, не підлягає задоволенню, виходячи з таких мотивів.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (стаття 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (частина 1 статті 75 КПК України).

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій (частина 1 статті 76 КПК України).

Згідно з частиною 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року, заява № 21722/11, Суд зазначив, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

На підставі журналу судового засідання, диску із записом судового засідання від 13.03.2020 установлено, що під час судового засідання після допиту потерпілих, які з`явились, та через неявку потерпілої ОСОБА_12 , з метою процесуальної економії, дотримання розумних строків розгляду у кримінальному провадження, який триває з 2016 року, відповідно до вимог частини 2 статті 349 КПК України головуючим суддею ОСОБА_11 було поставлено на обговорення питання про зміну порядку дослідження доказів у кримінальному провадженні та проведення допиту тих обвинувачених, які погодяться надавати показання.

Захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_13 прокурор не погодились зі зміною порядку дослідження доказів, інші учасники засідання поклались на розсуд суду.

Протокольною ухвалою суду від 13.03.2020 року головуючим суддею було змінено порядок дослідження доказів, вирішено допитати обвинувачених, які погодяться надати показання.

Указане процесуальне рішення головуючого судді ОСОБА_11 , ураховуючи те, що обвинувачені не висловили готовність давати показання на цій стадії процесу, на думку захисника ОСОБА_10 свідчить про її упередженість.

Відповідно до статей 321 та 349 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання. Обсяг доказів, які будуть досліджуватись, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Незгода учасника судового процесу у справі з прийнятим судовим рішенням не може бути визнана підставою для відводу судді від участі у розгляді кримінального провадження, оскільки жодним чином не свідчить про упередженість судді.

При цьому законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Доводи в обґрунтування заяви захисника ОСОБА_10 про відвід складу суду не містить об`єктивних даних, які можуть свідчити про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, а лише є його оціночними судженнями щодо процесуальних дій останнього.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Захисник ОСОБА_10 не навів конкретних фактичних обставин та не надав доказів на їх підтвердження, які б свідчили про особисту упередженість головуючої судді ОСОБА_11 у кримінальному провадженні, яке розглядається нею відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 .

Відтак, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді ОСОБА_11 задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статей 75-81, 370, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_5 про відвід складу суду у кримінальному провадженні № 1-кп/588/5/20 відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 289 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1