Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/1792/20
Справа № 758/4182/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника відділення поліції - начальника СВ ВП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий у кримінальному провадженні - заступник начальника відділення поліції - начальник СВ ВП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що «У провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0000052, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.02.2020.

Згідно фактичних обставин справи встановлено, що невстановлені особи використовуючи підроблені документи намагались заволодіти квартирою АДРЕСА_1 , однак злочин не було закінчено з причин, які не залежали від їх волі.

Передумовою внесення відомостей до ЄРДР та реєстрації вказаного кримінального провадження є заява ОСОБА_4 .

В ході проведення досудового розвідування встановлено, що ОСОБА_4 стало відомо, що невстановлені особи намагаються заволодіти квартирою АДРЕСА_1 використовуючи підроблені документи.

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №201513523 встановлено, що квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 та 13.02.2020 року приватним виконавцем ОСОБА_6 на підставі постанови про арешт майна боржника в рамках виконавчого провадження « 60939518 від 27.12.2019 накладено арешт на вказану квартиру.

Згідно реєстру боржників встановлено, що виконавче провадження №60939518 відкрите приватним виконавцем ОСОБА_6 на підставі виконавчого напису нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 про стягнення коштів з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_8 .

З метою перевірки вказаної інформації направлено запит нотаріусу Київського Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та згідно відповідді №27/01-16 від 26.02.2020 остання повідомила, що виконавчі написи відносно ОСОБА_5 не вчиняла.

10.03.2020 на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 06.03.2020 у приватного виконавця ОСОБА_6 вилучено виконавчий напис від 02.01.2019 посвідчений нотаріусом Київського Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , про про стягнення коштів з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_8

24.03.2020 будучи допитаною в якості свідка ОСОБА_7 повідомила, що при ознайомленні з наданим слідчим виконавчим написом зареєстрованим в реєстрі під №4 про стягнення коштів з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_8 , даний напис вона не посвідчувала, підпис у написі та відтиск печатки їй не належать, під даним реєстраційним номером вчинена інша реєстраційна дія з іншими сторонами, що дає підстави вважати що вказаний виконавчий напис підроблений.

В ході проведення досудового розслідування проводились заходи направлені на встановлення місцезнаходження ОСОБА_5 , однак позитивного результату не отримано.

06 квітня 2020 року слідчим у даному провадженні - заступником начальника відділення поліції - начальником слідчого відділення ВП Подільського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_9 квартиру №1 по вулиці Костянтинівській, 1 в м. Києві постановою визнано речовим доказом у даному провадженні.

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Під час досудового розслідування встановлено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом вчинення злочину завданням арешту майна є запобігання можливості його відчуження.

У зв`язку з наведеним, орган досудового розслідування не виключає можливість вчинення вказаними невстановленими особами за участі приватних нотаріусів чи приватних виконавців дій, пов`язаних з відчуженням цього об`єкту нерухомого майна, який є речовим доказом, у тому числі можливому добросовісному набувачу, а тому з метою його збереження необхідно накласти арешт.

Підставою арешту майна є наявність сукупності підстав та розумних підозр вважати, що майно є предметом злочину.

З метою запобігання можливому відчуженню нерухомого майна необхідно накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , заборонивши вчиняти із нею будь-які правочини, оскільки незастосування даної заборони може призвести до відчуження даного майна.

Враховуючи вищевикладене відповідно до вимог ст. ст. 40, 131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00), яка зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платників - податків НОМЕР_1 , заборонивши вчиняти із нею будь-які правочини направленні на її відчуження».

Слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення такого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що у матеріалах клопотання є наявною інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яка не є актуальною на дату подання слідчим клопотання, оскільки датою формування вказаної інформації є 24.02.2020.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Клопотання слідчого не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, тому підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 168, 171, 172, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Повернути прокурору для усунення недоліків клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника відділення поліції - начальника СВ ВП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , про арешт майна.

Встановити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддяОСОБА_1