Справа № 461/9197/14
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2019 року місто Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 в інтересах померлого ОСОБА_5 про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 ,

встановив:
ОСОБА_3 в інтересах померлого ОСОБА_5 звернулася із заявою про відвід судді ОСОБА_6 від участі у розгляді справи №461/9197/14 про обвинувачення ОСОБА_5 .

В обґрунтування заявленого відводу наводить допущені, на її думку, процесуальні порушення, а також доводи щодо непогодження з рішеннями постановленими під головуванням судді ОСОБА_6 при розгляді даної справи, що за переконанням заявниці свідчить про упередженість даної судді та необхідність відведення її від участі у розгляді справи про обвинувачення ОСОБА_5 . Вважає, що участь даної судді у розгляді заяви про відвід попередньої головуючої у цій справі, також є підставою для відведення її від участі у даній справі.

ОСОБА_3 та захисник, кожен окремо, в судовому засіданні заяву підтримали з мотивів наведених у ній. Додатково вказали, що процесуальні рішення головуючого під час судового розгляду викликають в них сумнів в неупередженості суду.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до положень ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Дослідивши заяву, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного висновку.

Заявник вважає, що суддя не надає належної оцінки доводам сторони захисту та доказам в ході розгляду справи та упереджено здійснює розгляд кримінального провадження.

При цьому, вважаю, що мотиви заявниці щодо упередженого ставлення судді, і те, що її рішення є необ`єктивними, ґрунтуються виключно на суб`єктивній думці самої заявниці, яка пов`язана з непогодженням з прийнятими даною суддею рішеннями. Однак, такі не можуть бути беззаперечною підставою для усунення судді від участі у розгляді справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини, існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Отже, прийняття процесуальних актів, а також дії суду під час розгляду справи належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження дій чи актів, що стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Правову оцінку дій суду під час розгляду справи, перевірку законності та обґрунтованості прийнятих судових рішень має виключно відповідний суд згідно з процесуальним законодавством в межах провадження відповідної справи.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її справи в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Виходячи з вищенаведеного, для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Отже, відвід має бути вмотивований, тобто містити відповідні аргументи та докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.
Участь судді в розгляді заяви про відвід, відповідно до положень КПК України, не являється підставою, яка унеможливлює її участь у розгляді кримінального провадження.
Окрвм того, приймаючи рішення за заявою, враховую те, що розгляд кримінального провадження перебуває на фінальній стадії і у справі вже проводились судові дебати, відтак усунення судді від участі у провадженні призведе до необґрунтованого затягування судового розгляду.
Натомість в обґрунтування заявленого відводу заявник не наводить відповідних аргументів та доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу та виключають участь судді у справі. Наведене не вказує на наявність законних підстав для усунення судді від участі у розгляді справи. Не можуть бути підставами для відводу судді заява, яка містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.Крім того, незгода однієї із сторін із рішенням, ухваленим не на її користь, не може свідчити про винесення суддею рішення, яке не відповідає вимогам закону.

Приймаючи до уваги вищенаведені мотиви, приходжу до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити, оскільки в ході розгляду справи не здобуто належних доказів та не встановлено законних підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 8, 75, 80, 81 КПК України,

постановив:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 в інтересах померлого ОСОБА_5 про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1