Справа № 760/9952/20
Провадження № 1-кс/760/3739/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1411 від 10.11.2006р. та ордер), підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника відділення СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків, Київської області, громадянина України, з вищою освітою, одружений, має на утриманні доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працює на посаді заступника голови Київської міської державної адміністрації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0002844 від 27.04.2020р., у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане в рамках кримінального провадження № 0002844 від 27.04.2020р.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що слідчими СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві, в ході досудового розслідування встановлено, що 26.04.2020р. ОСОБА_11 - працівник правоохоронного органу, поліцейський патрульної служби 4 батальйону 6-ої роти старший сержант поліції, ніс службу у складі патруля, в автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_1 на території Солом`янського району міста Києва.

26.04.2020р. біля 22.08год., спільно з напарником-поліцейським ОСОБА_12 , в складі патруля екіпажу «Рубін-0951» проїжджаючи повз вулицю Митрополита Василя Липківського в м. Києві, був помічений автомобіль марки Mercedes-Benz С500, д.н.з. НОМЕР_2 , який рухався з порушенням п.п. 19.1а ЗУ «Про дорожній рух», а саме з вимкненим ближнім світлом фар у темпу пору доби, у зв`язку з чим патрульними поліцейськими було подано сигнал синьо-червоного кольору з сигнальними маячками, а також звуковий сигнал.

Разом з тим, на дану вимогу транспортний засіб зупинився лише через 500 метрів по вулиці Митрополита Василя Липківського в м. Києві, 1, до якого відразу підійшов ОСОБА_11 , перебуваючи у форменому одязі, при виконанні службового обов`язку, представившись попросив документи у водія транспортного засобу Mercedes-Benz С500, д.н.з. НОМЕР_2 , за кермом якого була жінка.

В ході розмови втрутився пасажир транспортного засобу - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вийшовши з салону автомобіля приблизно о 22 год. 10 хв. підійшов до ОСОБА_13 та перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на неодноразові прохання та зауваження працівників патрульної служби, не реагував, відмовлявся виконати законні вимоги поліцейського ОСОБА_11 та висловлювався брутальною лайкою. Не реагуючі на неодноразові зауваження ОСОБА_6 на прохання припинити свої протиправні дії, він, усвідомлюючи, що ОСОБА_11 перебуває при виконанні службових обов`язків, умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень, наніс один удар кулаком правої руки в обличчя працівнику правоохоронного органу та один удар своєю головою по голові поліцейського ОСОБА_13 , чим спричинив потерпілому тілесні ушкодження.

В результаті протиправних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , згідно довідки МКЛ ШМД були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ. Струс головного мозку. Забої множинні обличчя.

26.04.2020р. о 22.20год. ОСОБА_6 було затримано на підставі ст. 208 КПК України.

27.04.2020р. о 18.00год. ОСОБА_6 було повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 345 КК України в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

У клопотанні слідчим, за погодженням прокурором, поставлено питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії середньої тяжкості, крім того, на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки пред`явлена органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозра є необґрунтованою, не підтверджується здобутими під час досудового розслідування доказами. Крім того, органами досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_6 підозри, до клопотання додані зібрані під час досудового розслідування докази, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол допиту потерпілого ОСОБА_13 ; протокол слідчого експерименту за участю ОСОБА_13 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол слідчого експерименту за участю ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_14 ; протокол слідчого експерименту за участю ОСОБА_14 ; протокол перегляду відеозапису від 27.04.2020р.; протокол перегляду предмету від 27.04.2020р.; довідка МКЛ ШМД, виданої на ОСОБА_13 та інші матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, надані суду докази обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу, тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику впливу на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_6 на даний час працює на посаді заступника голови Київської міської державної адміністрації, користується авторитетом та може мати впливові зв`язки, тому виходячи з його авторитетної репутації, може мати на них вплив.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період часу.
Згідно ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення кого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи вказане, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , його особу, який раніше не судимий, майновий та сімейний стан (одружений, має на утриманні доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ), наявність постійного місця проживання та роботи (працює на посаді заступника голови Київської міської державної адміністрації, проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, утримуватися від спілкування, що стосується обставин даного кримінального провадження, з потерпілим ОСОБА_13 та свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_14 поза межами процесуальних дій.

Разом з тим, не підлягає задоволенню клопотання слідчого в частині застосування до підозрюваного ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту, з наступних підстав.
Відповідно до статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р. кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом:
Згідно ст. 43 Конституції України кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, повинно здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце роботи працює на посаді заступника голови Київської міської державної адміністрації та на його утриманні знаходяться двоє неповнолітніх дітей, тому, застосування до ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту позбавить його права на працю та виключить можливість заробляти собі на життя працею. Крім того, прокурором не надано конкретних доказів того, що тримання ОСОБА_6 під цілодобовим домашнім арештом, виправдовує інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, а також, що такий вид домашнього арешту запобігатиме встановленим ризикам.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 та з метою непорушення його прав та свобод, гарантованих Конституцією України, застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.06.2020р. включно, заборонивши йому, в період часу з 23.00год. до 06.00год. наступного дня, залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою.

Вказаний запобіжний захід повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та забезпечити, у подальшому, належну його процесуальну поведінку у даному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 184, 193-194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника відділення СВ Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.06.2020р. включно, заборонивши йому, в період часу з 23.00год. до 06.00год. наступного дня, залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи,

- утримуватися від спілкування, що стосується обставин даного кримінального провадження, з потерпілим ОСОБА_13 та свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_14 поза межами процесуальних дій.

Строк дії даної ухвали визначити до 27.06.2020р. включно.

Підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду негайно, та зобов`язати його негайно прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1