УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про накладення арешту на майно

12 травня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2020 року за №0000403, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

29 квітня 2020 року слідчому судді Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2020 року за № 0000403, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, в якому слідчий просить: накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального правопорушення рибу виду: карась - 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., вилучену 28.04.2020 під час огляду місця події, проведеного в адміністративних межах с. Сагунівка Черкаського району Черкаської області; накласти арешт на рибальську сітку жовтого кольору довжиною близько 60 м та залишити для подальшого зберігання на території Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області; дозволити реалізацію ФОП « ОСОБА_5 » (свідоцтво про державну реєстрацію № від 16.05.2018, платник єдиного податку ІІ групи) риби виду: карась - 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., вилученої під час огляду місця події; кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Черкаській області: UA 1092650, ДКСУ м. Київ, .
Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000403 від 28.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що 28.04.2020 року до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що, в адміністративних межах с. Сагунівка, Черкаського району, на узбережжі Кременчуцького водосховища виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який займався незаконним водним добувним промислом із застосуванням заборонених знарядь лову, а саме: мисинової сітки. (ЖЄО № 2783 від 28.04.2020)
В ході огляду місця події від 28.04.2020, проведеного в адміністративних межах с. Сагунівка Черкаського району Черкаської області, було виявлено та вилучено набуту в результаті вчинення кримінального правопорушення рибу виду: карась - 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., а також одну рибальську сітку жовтого кольору, довжиною близько 60 м.
28.04.2020 слідчим СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні. Фіксацію речових доказів проведено шляхом фотографування, опису їх в протоколі огляду місця події від 28.04.2020 року.
Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України, реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.
Передача майна вказаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.
28.04.2020 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, передана на зберігання ФОП « ОСОБА_5 » (свідоцтво про державну реєстрацію ФОП № від 16.05.2018, платник єдиного податку ІІ групи).
Санкцією ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді штрафу в розмірі від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до трьох років.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь - якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Враховуючи, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи викладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.
Старший слідчий СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Особа, у якої було вилучено майно, ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився , про дату,час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Направив до суду заяву, в якій просив розгляд клопотання здійснювати без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.
Слідчий суддя, заслухавши доводи слідчого та особи, у якої вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000403 внесені до реєстру 28 квітня 2020 року за фабулою: «28 квітня 2020 року до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що в адміністративних межах с. Сагунівка Черкаського району Черкаської області, на узбережжі Кременчуцького водосховища ним виявлено гр. ОСОБА_6 , який займався незаконним водним добувним промислом із застосуванням забороненого знаряддя лову, а саме: мисинової сітки.(ЖЄО № 2783 від 28.04.2020)» - правова кваліфікація ч.1 ст.249 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Згідно протоколу огляду місця події від 28 квітня 2020 року, слідчим Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за участю понятих: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , спеціаліста ОСОБА_9 , іншої особи ОСОБА_6 , у період часу з 06 години 06 хвилин по 06 годину 23 хвилин, проведено огляд на ділянці прибережної смуги річки Дніпро, розташованої в адміністративних межах с. Сагунівка Черкаського району Черкаської області, виявлено свіжо виловлену рибу виду: карась 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт.. Зазначену рибу вилучено та передано на зберігання ФОП « ОСОБА_5 » (свідоцтво про державну реєстрацію ФОП № від 16.05.2018, платник єдиного податку II групи).
Крім того, як вбачається з вищевказаного протоколу, під час огляду місця події вилучено знаряддя лову - рибальську сітку жовтого кольору, довжиною близько 60 м.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 та п.3 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; конфіскації майна, як виду покарання.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
28 квітня 2020 року слідчим СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за результатами розгляду кримінального провадження № 0000403 від 28 квітня 2020 року, винесено постанову про визнання предметів речовими доказами, якою вирішено: визнати та приєднати в якості речових доказів у кримінальному провадженні № 0000403 від 28 квітня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, рибу виду: карась 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., яку передати на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_5 » (свідоцтво про державну реєстрацію ФОП № від 16.05.2018, платник єдиного податку II групи); одну рибальську сітку жовтого кольору, довжиною близько 60 м, яку залишити для подальшого зберігання на території Черкаського районного відділення поліції ГУ НП в Черкаській області за адресою: м. Черкаси, пров. Медичний, 3.
Відповідно до вимог ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання, слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном, та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Враховуючи викладене, слідчим надано належні достатні докази наявності підстав для накладення арешту на рибу виду: карась 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., одну рибальська сітка жовтого кольору, довжиною близько 60 м, оскільки існують підстави вважати, що вказане майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, може зберегти на собі його сліди, в зв`язку з чим може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження № 0000403 від 28 квітня 2020 року.
Доказів, які свідчать про настання негативних наслідків внаслідок накладення арешту на вказане майно, під час судового розгляду клопотання не отримано.
Крім того, відповідно до п.2 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливе без зайвих труднощів, або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.
Згідно ч.7 ст.100 КПК України, у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий, за погодженням із прокурором, або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.
Вилучення риби, яка була виявлена під час огляду місця події 28 квітня 2020 року, з її природного середовища, яке є необхідним для її існування та життя, тобто з водоймища, призводить до її загибелі, що позбавляє можливості зберігати її тривалий час у належному стані.
Відповідно до ч.8 ст.100 КПК України, реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно п.28 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, торгівельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження. Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог «Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340. Про передачу торгівельному підприємству предметів для реалізації складається акт у трьох примірниках. Перший примірник акту зберігається в матеріалах кримінального провадження, другий передається торгівельному підприємству, третій - фінансовому підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, для подальшого здійснення контролю за надходженням на депозитний рахунок уповноваженого банку сум від реалізації таких предметів.
Згідно акту про отримання на зберігання та подальшої реалізації свіжо виловленої риби, яка вилучена стороною обвинувачення, від 28 квітня 2020 року, ФОП « ОСОБА_5 » отримав від слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області на зберігання та подальшу реалізацію рибу виду: карась 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт..
Відповідно до ч.4 ст.100 КПК України, у разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй речового доказу, вона зобов`язана повернути володільцю таку саму річ або відшкодувати її вартість. У разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй документа, вона зобов`язана відшкодувати володільцю витрати, пов`язані з втратою чи знищенням документа та виготовленням його дубліката.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 237, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2020 року за № 0000403, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального правопорушення рибу виду карась - 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., вилучену 28.04.2020 під час огляду місця події, проведеного в адміністративних межах с. Сагунівка Черкаського району, Черкаської області.
Накласти арешт на рибальську мисинову сітку жовтого кольору довжиною близько 60 м та залишити її для подальшого зберігання у Черкаському районному відділенні поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за адресою: м. Черкаси, пров. Медичний, 3.
Дозволити ФОП « ОСОБА_5 » (свідоцтво про державну реєстрацію № від 16.05.2018, платник єдиного податку ІІ групи) реалізацію риби виду: карась - 48 шт., плітка 16 шт., судак 2 шт., лящ 1 шт., вилученої під час огляду місця події.
Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Черкаській області: UA 1092650, банк одержувача - ДКСУ м. Київ, код .
Виконання ухвали слідчого судді покласти на слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , або іншого слідчого, який наділений повноваженнями здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000403 від 28 квітня 2020 року.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення, однак, може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів шляхом подачі апеляційної скарги.
Особи, які не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя - ОСОБА_1