Провадження № 11-кп/824/1046/2020 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія ч. 1 ст. 115 КК України

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря: ОСОБА_5 ,
за участю прокурора: ОСОБА_6 ,
захисника: ОСОБА_7 ,

К ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Карцаг (Угорщина), громадянина України, українця, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,
визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 12 (дванадцять) років,
В С Т А Н О В И Л А:
До Київського апеляційного суду після розгляду Верховним судом, надійшли матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами захисників та обвинуваченого на вирок Святошинського районного суду міста Києва від 09.07.2018 року щодо ОСОБА_9 .
Як убачається з постанови колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 18.12.2019 року, обвинуваченого ОСОБА_10 було залишено під вартою до 15.02.2020 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 лютого 2020 року обвинуваченому ОСОБА_9 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжено до 12 квітня 2020 року включно.
Прокурором ОСОБА_6 до суду подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.
Клопотання обґрунтовано тим, що стосовно обвинуваченого наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не відпали.
За повідомленням спеціаліста Київського СІЗО, ОСОБА_9 відмовився виходити на відеоконференцзв`язок з судом, а тому заслухавши думку учасників процесу, які не заперечували проти розгляду клопотання прокурора у відсутність обвинуваченого та враховуючи практику ЄСПЛ, колегія суддів вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність обвинуваченого.
Заслухавши думку прокурора в підтримку поданого клопотання; захисника, яка заперечувала проти продовження строку тримання під вартою та вважала за можливе обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту; вивчивши матеріали провадження, колегія суддів приходить до висновку, що в матеріалах кримінального провадження містяться достатні дані, які свідчать про наявність ризиків, які обґрунтовують тримання обвинуваченого ОСОБА_9 під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Частиною 3 статті 199 КПК України передбачено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно зазначатися про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
На даний час, обставини, які слугували підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, не відпали, в матеріалах кримінального провадження містяться достатні дані, які свідчать про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від суду з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, можливість незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити злочинну діяльність. Зазначені ризики виправдовують тримання ОСОБА_9 під вартою.
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.
За наведених обставин колегія суддів приходить до висновку, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 слід продовжити на 60 днів, тобто до 04 червня 2020 року включно.
Керуючись ст. ст.331, 404, 405, 419 КПК України колегія суддів -
У Х В А Л И ЛА:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 04 червня 2020 року включно.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :
_________________ ___________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4