Справа № 202/2672/20
Провадження № 1-кс/202/3493/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

05 травня 2020 року м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000624,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській областіперебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000624від 04 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному правопорушенні здійснюється Дніпропетровською місцевою прокуратурою № 1 Дніпропетровської області.

05 травня 2020 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000624.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 05 травня 2020 року.

Згідно з матеріалами клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 03.05.2020 року, близько о 22 годині 20 хвилин, більш точного часу під час проведення досудового розслідування встановити не виявилось можливим, проходив біля будинку № 80 по вул. Байкальській в м. Дніпро, де побачив раніше невідомого йому ОСОБА_6 . Так, ОСОБА_4 підійшов до потерпілого ОСОБА_6 та почав з ним спілкуватись, ображаючи при цьому честь та гідність потерпілого. В цей момент, до них підійшла свідок ОСОБА_7 , після чого потерпілий ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 , з метою уникнення конфлікту відійшли від ОСОБА_4 та направились в бік буд. 75-а по вул. Янтарній в м. Дніпро.

В цей час у ОСОБА_4 , безпідставно, на ґрунті раптово виниклого неприязного відношення до потерпілого, виник злочинний умисел, спрямований на умисне тяжке тілесне ушкодження ОСОБА_6 , тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне в момент заподіяння.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, того ж дня, близько о 22 годині 30 хвилин, більш точного часу під час проведення досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 наздогнав потерпілого ОСОБА_6 та свідка ОСОБА_7 , які проходили біля буд. АДРЕСА_1 , та на ґрунті раптово виниклого неприязного відношення до потерпілого, знаходячись по відношенню до останнього позаду, вдарив своєю ногою по ногам ОСОБА_6 внаслідок чого останній впав спиною на асфальт, вдарившись потилицею. Після чого, ОСОБА_6 піднявся на ноги та в цей момент ОСОБА_4 , не зупинившись на досягнутому, наніс ОСОБА_6 близько 6-ти ударів руками та ногами по голові, внаслідок чого спричинив ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді: важкої закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку III ступеня, множинного геморагічного забою правої тім`яної та лівої лобної ділянки, гострої субдуральної гематоми лівої тім`яно-скроневої ділянки, лінійного зламу лівої тім`яної та скроневої кісток та правої тім`яної кістки, судомного синдрому, стану після самостійно зупиненої носової та ротової кровотечі. СПО (04.05.2020): Краніотомії, виділення гострої епідуральної гематоми скроневої та потиличної ділянок зліва, ревізії субдуральних просторів.

Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виразились в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, кваліфіковані за ознаками складу злочину, передбаченому ч. 1 ст. 121 КК України.

04 травня 2020 року проведено огляд квартири АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_4 . Під час огляду керуючись положеннями ч.1 ст. 98 КПК України виявлено та тимчасово вилучено можливі матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення злочину, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме: джинси темно-сірого кольору зі слідами РБК.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що у органа досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені речі зберігають на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим вважає необхідним застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту.

Наведене зумовило слідчого за погодженням з прокурором звернутись до слідчого судді з відповідним клопотанням.
Слідчий СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримала та просила задовольнити. Звернула увагу на те, що в ході огляду 04 травня 2020 року, який проводився з письмового дозволу ОСОБА_8 , яка мешкає в квартирі АДРЕСА_2 на підставі договору оренди від 22 листопада 2019 року, було вилучено майно, яке постановою від 04 травня 2020 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000624 та з метою його збереження необхідно накласти арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні покладався на розсуд суду.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Як встановлено в ході судового розгляду, СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000624від 04 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

04 травня 2020 року, о 09 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження з письмового дозволу мешканця житла від 04 травня 2020 року, а саме ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 04 травня 2020 року було проведено огляд квартири АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_4 , в ході якого вилучено його особисте майно, а саме: джинси темно-синього кольору зі слідами РБК, що в розумінні ст.168 КПК України є тимчасово вилученим майном.

Постановою слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 04 травня 2020 року, вилучені під час проведення огляду житла громадянина ОСОБА_4 джинси темно-синього кольору зі слідами РБК, визнано речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000624від 04 травня 2020 року.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як встановлено в судовому засіданні, огляд житла ОСОБА_4 та відповідно вилучення майна в ході його проведення, мало місце 04 травня 2020 року.
В свою чергу клопотання слідчого подано через канцелярію суду 05 травня 2020 року, що свідчить про дотримання слідчим строків, передбачених ч.5 ст.171 КПК України.
На підставі вище викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є законним, обґрунтованим таким, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, подане у строки встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України та підлягає задоволенню, оскільки речі, вилучені під час огляду за адресою: АДРЕСА_3 , мають значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, тому слідчий суддя вважає за можливе накласти арешт на вищевказане майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000624 задовольнити.
Накласти арешт на джинси темно-сірого кольору зі слідами РБК, які вилучені 04 травня 2020 року під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_3 .
Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1