Дата документу 18.03.2020 Справа № 554/1280/20
Провадження № 1кс/554/3629/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2020 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю представника власника майна ОСОБА_3 ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Октябрського районного суду м. Полтави клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 , погоджене заступником начальника відділу Прокуратури Харківської області ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000658 від 15.11.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 246, ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 367 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

17 березня 2020 року до Октябрського районного суду м.Полтави надійшло клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у складі групи прокурорів-заступником начальника відділу Прокуратури Полтавської області ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно вилучене в ході проведення обшуку від 13.03.2020 за адресою: АДРЕСА_1 у кримінальному провадженні № 0000658 від 15.11.2019, а саме: мобільний телефон мобільний телефон ОСОБА_5 SamsungIMEI 1 НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , чорного кольору із бежевою стрічкою, який знаходиться у чорному чохлі, а також на майно, вилучене в ході проведення обшуку від 13.03.2020 за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_3 , а саме: колективну заяву щодо неправомірних дій працівників правоохоронних органів Харківської області на 4 аркушах; телефон Apple чорного кольору, вимкнений, з чохлом чорного кольору з надписом AMG, на якому пошкоджено захисне скло; ноутбук Acer, s/n NHQ3LEV038190A2D03400, із зарядним пристроєм; два флеш-носія білого та чорного кольору.

Клопотання обґрунтоване тим, що ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000658 від 15.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246, ч.1 ст. 358, ч.2 ст. 367 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 272-К від 14.06.2018, ОСОБА_3 призначений за контрактом на посаду директора ДП «Гутянське лісове господарство», контракт продовжено відповідно до наказу № 196-К від 16.04.2019.

Відповідно до Положення про Державну лісову охорону, затвердженого 16.09.2009 Постановою Кабінету міністрів України за № 976, посада керівника лісового господарства відноситься до посадових осіб державної лісової охорони. Згідно ст. 89 Лісового Кодексу України, державна лісова охорона здійснює захист лісів на території України та має статус правоохоронного органу.

Керівника ДП «Гутянське лісове господарство» ОСОБА_3 наділено функціями щодо управління та розпорядження майном, що полягало у здійсненні в установленому законом порядку його зберігання, переробки, реалізації та контролю за цими операціями, а також він є матеріально відповідальною особою.

Виконуючи вказані адміністративно-господарські та організаційно-розпорядчі обов`язки, ОСОБА_3 , відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Перебуваючи на займаній посаді, ОСОБА_3 підозрюється у несумлінному ставленні до своїх прямих обов`язків та неналежному їх виконанні. ОСОБА_3 не забезпечив належне зберігання майна державного підприємства, яке було йому ввірене, внаслідок чого у 181 кварталі, виділі 2 Володимирського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» невстановленими особами, у невстановлений у ході досудового розслідування період часу, здійснено незаконну порубку та вивезення 206 дубів. Вказаний факт виявлено 05.12.2019 року в ході огляду місцевості, за участю спеціалістів Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства, якими у 181 кварталі, виділі 2 Володимирського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», встановлено факти незаконної порубки дерев, а саме виявлено 206 свіжоспилених пнів дубів, на порубку яких лісорубні квитки не видавалися.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у несумлінному ставленні до виконання своїх службових обов`язків, хоча повинен був і мав реальну можливість, не забезпечив зберігання майна державного підприємства, а саме 206 дубів, що відповідно до висновку судової економічної експертизи № 8/290СЕ-19 від 18.12.2019, призвело до заподіяння шкоди державі на суму 4 135 325, 48 грн.

13.01.2020 органом досудового розслідування ОСОБА_3 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 367 КК України.

13.03.2020 року слідчим слідчого управління ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_9 , на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_10 від 18.02.2020 року (у справі № 554/1280/20), було проведено обшук квартири АДРЕСА_3 . Вказана квартира зареєстрована за ОСОБА_11 дружини ОСОБА_5 . Останній, у свою чергу, згідно вказівок ОСОБА_3 , керує діяльністю суб`єктів господарювання ТОВ «Атлантіс-С» (), ТОВ «Стеклосервіс» () та ТОВ «Профіт Доп» () та є двоюрідним братом ОСОБА_3 .

В ході проведення вказаного обшуку було вилучено мобільний телефон ОСОБА_5 . SamsungIMEI 1 НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 . Телефон чорного кольору із бежевою стрічкою, знаходиться у чорному чохлі.

В ході обшуку було встановлено, що на вказаному телефоні міститься значна частина текстових та фото файлів, повідомлень, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, дослідження яких потребує залучення спеціаліста.

Крім того, 13.03.2020 року слідчим Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_10 від 18.02.2020 року, постановленої у справі № 554/1280/20, було проведено обшук будинку АДРЕСА_2 , за місцем проживання директора ДП Гутянське лісове господарство ОСОБА_3 ..

В ході проведення вищевказаного обшуку було вилучено:

- колективну заяву щодо неправомірних дій працівників правоохоронних органів Харківської області на 4 аркушах;

- телефон Apple чорного кольору, вимкнений, з чохлом чорного кольору з надписом AMG, на якому пошкоджено захисне скло;

- ноутбук Acer, s/n NHQ 3LEV038190A2D03400, із зарядним пристроєм

- два флеш-носія білого та чорного кольору.

В ході обшуку було встановлено, що на вказаному телефоні, комп`ютері, флеш-носіях, міститься значна частина текстових та фото файлів, повідомлень, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, дослідження яких потребує залучення спеціаліста.

Виходячи з викладеного, інформація, яка міститься у мобільних телефонах, комп`ютері, флеш-носіях вилучених під час проведення обшуків, може бути використана як доказ для встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення.

З огляду на це, вбачається, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно, унеможливить спроби його власників повернути зазначене майно. Метою такого повернення, в свою чергу, може бути знищення даних в електронному вигляді для унеможливлення їхнього використання під час кримінального провадження.
У судове засідання слідчий ОСОБА_7 не з`явився, до суду надіслав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Представник власника майна ОСОБА_3 - ОСОБА_4 надіслала до суду заперечення, в яких прохала у задоволенні клопотання відмовити. Зазначила, що слідчий Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві ОСОБА_7 не був уповноважений на проведення обшуку, оскільки в ухвалі Октябрського районного суду м.Полтави про надання дозволу на проведення обшуку від 18.02.2020 року зазначено, що з клопотанням про проведення обшуку звернувся слідчий ОСОБА_12 . Інших слідчих в резолютивній частині ухвали не зазначено. Крім того, учасниками обшуку в будинку фактично вчинено погром, а не проведення слідчої дії. Такі протиправні дії працівників правоохоронних органів очевидно є перевищенням службових повноважень та свідчать про явну неповагу до права власності. Відшукане і вилучене під час обшуку 13.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 майно, яке належить ОСОБА_3 не входить до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, адже вилучені документи та майно не містять відомостей щодо незаконної порубки чи будь-якої іншої незаконної діяльності. Крім того, вони не відносяться до предметів, які вилучені законом із обігу, не були знаряддям кримінального правопорушення або майном, яке було здобуте у результаті його вчинення, не зберегли на собі його сліди і не містять інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час цього кримінального провадження. Ці речі не мають значення для досудового розслідування, відомості, які містяться у них не можуть бути доказами під час судового розгляду. Також вони не призначалися до схиляння особи до вчинення злочину, фінансування та матеріального забезпечення злочину або в якості винагороди за його вчинення, не були предметом злочину. Слідчим всупереч ч.2 ст. 168 КПК України вилучено телефон, 2 флеш-носії, ноутбук, однак копіювання інформації, яка в них міститься, не здійснено. Крім того, подане клопотання, а також додані до нього документи не містять доказів існування обґрунтованої підозри щодо вчинення будь-якого кримінального правопорушення, що може бути підставою для арешту майна. Слідчим не обґрунтовано та не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у право власності, а також, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся з клопотанням. До клопотання не додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, не зазначенні підстави та мета накладення арешту.

Представник власника майна ОСОБА_5 ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що слідчий ОСОБА_9 не був уповноважений на проведення слідчої дії як обшук. Крім того, згідно п.п.2,3 ч.5 ст. 234 КПК України відшукуванню і вилученню підлягають лише ті речі і документи, які можуть бути доказами під час судового розгляду. Вилучене у ОСОБА_5 майно не входить до переліку, щодо якого прямо наданий дозвіл на проведення обшуку, адже телефон не містить відомостей щодо незаконної порубки чи іншої будь-якої незаконної діяльності. При вилученні мобільного телефону слідчим не проведено його огляд та не скопійовано інформації, не дивлячись на те, що згідно протоколу обшуку він проводився за участю спеціаліста. Протокол обшуку не містить жодних відомостей про те, що знаходиться на вилучених телефоні, ноутбуці, флеш-носіях. Жодних інших доказів, які б підтвердили це твердження слідчого не надано. Крім того, ОСОБА_5 не є ні свідком, ні підозрюваним, ні обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, він є засновником та керівником ТОВ «Атлантіс С», водночас клопотання не підтверджують жодної причетності останнього до кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 246, ч.1 ст. 358, ч.2 ст. 367 КК України. Твердження слідчого, що ОСОБА_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 також не підтверджено жодними доказами. Стверджує, що правові підстави для арешту відсутні, вилучений мобільний телефон не може бути використаний як доказ.

Слідчий суддя, заслухавши представників власника майна, дослідивши надані докази, прийшов до висновку про відмову в задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні ТУ ДБР, розташованого у м.Полтавіперебувають матеріали кримінального провадження №0000658 від 15.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246, ч.1 ст. 358, ч.2 ст. 367 КК України

Перебуваючи на посаді керівника ДП «Гутнянського лісового господарства», ОСОБА_3 підозрюється у несумлінному ставленні до своїх прямих обов`язків та неналежному їх виконанні. Органами досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_3 не забезпечив належне зберігання майна державного підприємства, яке було йому ввірене, внаслідок чого у 181 кварталі, виділі 2 Володимирського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» невстановленими особами, у невстановлений у ході досудового розслідування період часу, здійснено незаконну порубку та вивезення 206 дубів. Вказаний факт виявлено 05.12.2019 року в ході огляду місцевості, за участю спеціалістів Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства, якими у 181 кварталі, виділі 2 Володимирського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», встановлено факти незаконної порубки дерев, а саме виявлено 206 свіжоспилених пнів дубів, на порубку яких лісорубні квитки не видавалися.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у несумлінному ставленні до виконання своїх службових обов`язків, хоча повинен був і мав реальну можливість, не забезпечив зберігання майна державного підприємства, а саме 206 дубів, що відповідно до висновку судової економічної експертизи № 8/290СЕ-19 від 18.12.2019, призвело до заподіяння шкоди державі на суму 4 135 325, 48 грн.

13.01.2020 органом досудового розслідування ОСОБА_3 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 367 КК України.

13.03.2020 року слідчим слідчого управління ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_9 , на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_10 від 18.02.2020 року (у справі № 554/1280/20), було проведено обшук квартири АДРЕСА_3 . Вказана квартира зареєстрована за ОСОБА_11 дружини ОСОБА_5 . За даними органі досудового розслідування, останній, у свою чергу, згідно вказівок ОСОБА_3 , керує діяльністю суб`єктів господарювання ТОВ «Атлантіс-С» (), ТОВ «Стеклосервіс» () та ТОВ «Профіт Доп» () та є двоюрідним братом ОСОБА_3 .

В ході проведення вказаного обшуку було вилучено мобільний телефон ОСОБА_5 . SamsungIMEI 1 НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 . Телефон чорного кольору із бежевою стрічкою, знаходиться у чорному чохлі.

Крім того, 13.03.2020 року слідчим Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_10 від 18.02.2020 року, постановленої у справі № 554/1280/20, було проведено обшук будинку АДРЕСА_2 , за місцем проживання директора ДП Гутянське лісове господарство ОСОБА_3 ..

В ході проведення вищевказаного обшуку було вилучено:

- колективну заяву щодо неправомірних дій працівників правоохоронних органів Харківської області на 4 аркушах;

- телефон Apple чорного кольору, вимкнений, з чохлом чорного кольору з надписом AMG, на якому пошкоджено захисне скло;

- ноутбук Acer, s/n NHQ 3LEV038190A2D03400, із зарядним пристроєм

- два флеш-носія білого та чорного кольору.

В ході проведення вказаних обшуків були виявлені та вилучені речі та документи, які зазначені у клопотанні, що зафіксовано у протоколі обшуку від 13.03.2020.

Протоколу обшуку квартири АДРЕСА_3 щодо вилучення майна ОСОБА_5 , до матераілав клопотання неи долучено.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене в частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Частиною 2 ст. 168 КПК України передбачено можливість тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно п.п. 1, 2, 5,6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст. 173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Відповідно до п.п.2,3 ч.5 ст. 234 КПК України відшукуванню і вилученню підлягають лише ті речі і документи, які можуть бути доказами під час судового розгляду.

Відшукане і вилучене під час обшуку 13.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 майно, яке належить ОСОБА_3 , а також за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_5 , не входить до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку. Також слідчим не доведено, що вони відносяться до майна, перелік якого встановлено у ч.2 ст. 167 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
В порушення вказаної норми слідчим не було проведено огляду мобільного телефону ОСОБА_5 SamsungIMEI НОМЕР_4 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , чорного кольору із бежевою стрічкою, який знаходиться у чорному чохлі, а також майна належного ОСОБА_3 : телефону Apple чорного кольору, вимкненого, з чохлом чорного кольору з надписом AMG, на якому пошкоджено захисне скло; ноутбуку Acer, s/n NHQ3LEV038190A2D03400, із зарядним пристроєм; двох флеш-носіїв білого та чорного кольору. Таким чином, твердження слідчого, що на вказаних телефонах, ноутбуці та флеш-носіях міститься значна кількість текстових файлів та фото-файлів, повідомлень, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, дослідження яких потребує спеціаліста, є не доведеним.

Також клопотання не містить доводів, яке доказове значення має колективна заява щодо неправомірних дій працівників правоохоронних органів Харківської області на 4 аркушах.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати : існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обгрунтувати свою позицію з посиланням на норми закону.

Зі змісту клопотання слідує, що слідчим вказані вимоги закону не дотримані.

Кримінально-процесуальний кодекс України підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження визначає існування обгрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, при цьому обов`язок доведення існування зазначеної обставини покладається на слідчого, прокурора, який звертається із відповідним клопотанням. Натомість, до клопотання не додано доказів, які б підтверджували обгрунтованість підозри ОСОБА_3 , також з клопотання та доданих до нього матеріалів не вбачається, яке відношення до даного кримінального провадження має ОСОБА_5 , на майно якого слідчих також прохає накласти арешт.

Метою накладення арешту слідчий зазначив забезпечення збереження речових доказів, однак не вказав, які факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, ці докази зможуть довести.

Слідчий суддя вважає, що ініціатором клопотання не доведено, що всі ці документи є доказами злочину та містять на собі його сліди. Так, протокол обшуку від 13.03.2020 не містить жодних відомостей, що знаходяться на вилучених телефоні, ноутбуці та флеш-носіях ОСОБА_3 , а протокол обшуку, в ході якого вилучено мобільний телефон ОСОБА_13 , взагалі до клопотання не додано. Доказове значення колективної заяви також не наведено. Крім того, накладення арешту на речі і документи повинно бути співрозмірним завданням кримінального провадження, а виходячи із необгрунтованості клопотання щодо необхідності накладення арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити цю обставину.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що твердження представників власника майна щодо проведення обшуків не уповноваженими слідчими, є хибним, оскільки вони проводилися слідчими групи слідчих, а норми ч.2 ст. 235 КПК України не вимагають зазначення прізвищ слідчих, які уповноважені на проведення обшуку, в резолютивній частині ухвали.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 , погодженого заступником начальника відділу Прокуратури Харківської області ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно вилучене під час обшуку 13.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №0000658 від 15.11.2019 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1