печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

ВСТАНОВИВ:
18.09.2019 старший слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ..
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007686 від 25.11.2016 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні.
У судовому засіданні захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, підозрюваний підтримав думку свого захисника.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та матеріали надані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.
Судовим розглядом встановлено, що СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007686 від 25.11.2016 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
25.05.2017 року підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук без зупинення досудового розслідування, оскільки у органу досудового розслідування не було відомостей про місце його перебування, і існували підстави вважати, що останній переховується від слідства з метою уникнення кримінальної відповідальності.
01.06.2017 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 винесено ухвалу про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
06.06.2017 року старшим слідчим СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_9 винесено постанову про зупинення досудового розслідування.
18.09.2019 у зв`язку із встановленням місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні відновлено.
Цього ж дня, ОСОБА_5 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що їх наявність в повному обсязі обґрунтована слідчим.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, ту обставину, що підозрюваний перебував у розшуку, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не має стійких соціальних зв`язків, має негативну репутацію.
Таким чином відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, відтак клопотання підлягає задоволенню.
Слідчий суддя, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не знаходить підстав для визначення ОСОБА_5 застави у відповідності до ст. 183 ч.3 КПК України,
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 179, 180, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити строк дії ухвали, в межах строку досудового розслідування, а саме до 16 листопада 2019 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1