Провадження № 1-кс/761/9943/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 161 101 400 023 55 від 20.09.2016, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, з вищою освітою, який перебуває у зареєстрованому шлюбі, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 п. 6, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_6 про обрання до гр. ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 15.04.2020 у кримінальному провадженні №120 161 101 400 023 55 від 20.09.2016 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, а саме в організації умисного вбивства гр. ОСОБА_7 , вчиненого у складі організованої групи, з корисливих мотивів, на замовлення; а також за ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 п. 6, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України, тобто в організації умисного вбивства гр. ОСОБА_8 , вчиненого у складі організованої групи, з корисливих мотивів, на замовлення, особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за обтяжуючих обставин, за які законом передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі.

Слідчий зазначила, що ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування, оголошений у міжнародний розшук, тому з метою запобігання здійснення підозрюваним незаконного впливу на потерпілих, свідків, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, іншого перешкоджання кримінальному провадженню, вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий просила обрати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор наполягала на задоволенні клопотання з підстав, які у ньому наведені.

Захисник заперечував проти задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на його необґрунтованість та передчасність.

Заслухавши думку прокурора та захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Частиною 1 статті 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

При цьому запобіжний захід застосовується у разі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи підтверджені доказами обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення даних норм у їх зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Для вирішення питання наявності підстав для обрання запобіжного заходу необхідним є встановлення, чи містять вказані докази дані, які б могли свідчити, що ця особа вчинила злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 п. 6, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку вірогідності того, що ОСОБА_5 покинув межі України з метою переховування від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що перетин підозрюваним кордону відбувся 12.12.2019 після чого останній на територію України не повертався, що може свідчити про переховування ОСОБА_5 від слідства.

Вирішуючи питання про наявність ризику незаконного впливу на потерпілих, свідків, слідчим суддею враховується тяжкість покарання, яке може бути призначене підозрюваному судом у разі визнання його винним, що свідчить про високу ступінь ймовірності застосування підозрюваним до зазначених осіб певних заходів з метою перешкодити кримінальному провадженню.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених прокурором, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Інкриміновані підозрюваному злочини передбачають покарання у виді довічного позбавлення волі.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що обрання інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст.ст.177, 183, 193 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_6 задовольнити.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Після затримання підозрюваного і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження ОСОБА_5 має бути доставлений до слідчого судді для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміни на більш м`який запобіжний захід.
На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1