Справа № 522/8226/20
Провадження № 1-кс/522/8083/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рені, Одеської області, українця, громадянина України, не одруженого, з вищою освітою, працюючого замісником директора ПП «Інвест-курорт 1», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше зі слів не судимого,
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0000971 від 21.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8 , -

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.05.2020 приблизно о 12 год. 30 хв., більш точного часу органом досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_9 разом зі своєю дівчиною ОСОБА_10 перебували за адресою: АДРЕСА_3 , де вони орендували квартиру, та очікували на приїзд власниці вищевказаної квартири ОСОБА_11 та її співмешканця ОСОБА_4 .

В ході зустрічі за вищевказаною адресою, між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , виник словесний конфлікт, на фоні не сплати останнім комунальних послуг в повному обсязі. В ході конфлікту вони стали ображати один одного нецензурними словами.

В подальшому, у ОСОБА_4 який будучи ображеним поведінкою ОСОБА_9 , який не хотів заплатити за комунальні платежі, виник раптовий умисел на заподіяння ОСОБА_9 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, ОСОБА_4 наблизився до ОСОБА_9 та умисно наніс йому один удар кулаком руки в обличчя, після цього обома руками схопив ОСОБА_9 за шию та почав душити, а коли той став втрачати свідомість, умисно з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, виштовхнув останнього в під`їзд, де той повністю втративши свідомість впав на бетонні сходи, отримавши тілесні ушкодження у вигляді черепно-мозкової травми, здавлення головного мозку, гостру субдуральну гематому задньої частини мозку та лінійний перелом потиличної кістки, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, з якими він був доставлений до КП «МКЛ №11» де йому була надана невідкладна медична допомога.

21.05.2020 за вказаним фактом слідчим відділом Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000971 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

21.05.2020 о 11 год. 15 хв. за підозрою у вчинені зазначеного кримінального правопорушення затримано в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 .

22.05.2020 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та експертів у цьому ж кримінальному провадженні, може перешкоджати слідству іншим чином, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні, не обґрунтовані, а сам ОСОБА_4 має постійне місце проживання, а тому просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт. Окрім цього, вказали, що ОСОБА_4 було затримано з порушенням строків, передбачених ст.208 КПК України, а також повідомлення про підозру було надано ОСОБА_4 з порушенням строків, більше ніж через 24 години після затримання особи.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, проте підозрюваний є особою раніше не судимою, з вищою освітою, працюючого замісником директора ПП «Інвест-курорт 1», що свідчить про посередні соціальні зв`язки, тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може вчинити новий злочин.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання спробам переховування під органу досудового розслідування чи суду, спробам вчинення тиску на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні.

Ризик перешкоджання слідства іншим чином взагалі не конкретизований слідчим в клопотанні та не доведений прокурором в судовому засіданні, тому слідчий суддя не бере до уваги вказаний ризик.

Ризик вчинення нових злочинів також ані слідчим, ані прокурором в судовому засіданні не доведений, оскільки не надано жодних підтверджуючих документів, які б могли свідчити про притягнення підозрюваного до кримінальної чи адміністративної відповідальності, а тому цей ризик слідчий суддя також до уваги не бере.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: довідкою з КП «МКЛ №11», згідно якої у ОСОБА_9 виявлені тілесні ушкодження у вигляді черепно-мозкової травми, здавлення головного мозку, гостру субдуральну гематому задньої частини мозку та лінійний перелом потиличної кістки; показаннями потерпілого ОСОБА_9 який пояснив, що 20.05.2020 приблизно о 12 год. 30 хв., він разом зі своєю дівчиною ОСОБА_10 перебували за адресою: АДРЕСА_3 , де вони орендували квартиру, та очікували на приїзд власниці вищевказаної квартири ОСОБА_11 , яка приїхала разом із своїм співмешканцем з яким у нього виник конфлікт за несплату комунальних платежів. В ході конфлікту співмешканець ОСОБА_11 ударив його рукою в обличчя, після чого став його душити, а коли він став втрачати свідомість, то виштовхнув його з квартири, що відбувалось дальше він не пам`ятає так як втратив свідомість; показаннями свідка ОСОБА_10 ; показаннями свідка ОСОБА_12 ; показаннями свідка ОСОБА_13 ; показаннями свідка ОСОБА_14 .

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України 22.05.2020 року, а тому досудове розслідування має бути закінченим 22.07.2020 року включно, а тому саме до в рамках вказаного строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, за клопотанням сторони захисту констатував, що ОСОБА_4 було затримано 21.05.2020 року о 11:15 годині з порушенням вимог ст.208 КПК України, без передбачених цією статтею підстав.

Також повідомлення про підозру надано підозрюваному після спливу 24 годин, тобто з порушенням процесуальних строків.

Крім того, висновку експерта щодо ступеню тяжкості тілесних ушкоджень матеріали клопотання слідчого не містять, тобто слідчий сам встановив ступень тяжкості тілесних ушкоджень потерпілого, виходячи з медичної довідки та показань допитаного в лікарні.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2020 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 не судимий, працевлаштований, раніше не судимий, не одружений, що свідчить про його посередні соціальні звязки, а тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого свідків у вказаному кримінальному провадженні, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, вважаю, що застава у розмірі, тобто 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», на строк проведення досудового розслідування, тобто до 19.07.2020 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/8083/20.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів та обчислюється з моменту затримання підозрюваного, тобто з 21.05.2020 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 19.07.2020 року, включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
22.05.2020