печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 жовтня 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника третьої особи, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Приватного підприємства «КОМСЕРВІС», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.07.2019 року в межах кримінального провадження № 0000461 від 30.07.2015 року, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПП «КОМСЕРВІС», звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у провадженні № 757/37242/19-к від 18.07.2019 року за клопотанням прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000461 від 30.07.2015 року.

03.09.2019 року на адресу слідчого судді надійшло клопотання представника власника майна про залишення клопотання без розгляду.

В судове засідання учасники процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності представника власника майна та слідчого на підставі наявних матеріалів.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, перевіривши клопотання представника власника майна про залишення без розгляду клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Оскільки, представник власника майна не підтримує подане клопотання про скасування арешту майна, у слідчого судді відсутні правові підстави для його розгляду по суті.

Разом з тим, нормами чинного Кримінального процесуального кодексу України не передбачено залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, відтак, зважаючи на позицію представника власника майна, викладену у клопотанні від 03.09.2019 року, у задоволені клопотання про скасування арешту слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 22, 26, 107, 174, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Приватного підприємства «КОМСЕРВІС», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.07.2019 року в межах кримінального провадження № 0000461 від 30.07.2015 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1