Справа № 461/1724/20
Провадження № 1-кс/461/1352/20
УХВАЛА
іменем України

27.02.2020 р. м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
скаржника адвоката ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000153 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 05.09.2019 р. і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 28.11.2019 р., старшим слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджених прокурорами Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №0000153,

ВСТАНОВИВ:

24.02.2020 року захисник адвокат ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_6 подав до Галицького районного суду м. Львова скаргу від 22.02.2020 р. про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 05.09.2019 р. і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 28.11.2019 р., старшим слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджених прокурорами Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0000153 від 13.02.2019 р.

Скаргу обґрунтовував тим, що 05.09.2019 р. слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 149, ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127 КК України в кримінальному провадженні № 0000153 від 13.02.2019 р.

28.11.2019 ОСОБА_6 повідомлено остаточну підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.149, ч.3 ст.27, ч. 3 ст.146, ч. 3 ст.27, ч. 3 ст.28, ст. 127 КК України.

29.11.2019 стороною обвинувачення визнано докази у справі достатніми для складання обвинувального акту, та в порядку, встановленого ст.290 КПК України, інформовано сторону захисту про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Оскільки підозра ОСОБА_6 ґрунтується на неналежних та недопустимих доказах, та спростовується даними, викладеними у скарзі, скаржник просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 05.09.2019 р. і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 28.11.2019 р., старшим слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджених прокурорами Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0000153від 13.02.2019 р.
У судовому засіданні особа, яка подала скаргу, таку підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у скарзі.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 вимоги скарги підтримав та просив її задовольнити з підстав, викладених у скарзі.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги, подав письмові заперечення від 26.02.2020 р.

Заслухавши думку особи, яка подала скаргу, підозрюваного, прокурора, дослідивши надані матеріали, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Відповідно п.4 параграфу 2 Прикінцевих положень Закону України F2147-VIII від 03.10.2017 року, зміни, які були внесені до ст.303 ч.1 КПК України в частині її доповнення пунктом 10, застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР після введення в дію цих змін, тобто з 16.03.2018 року.

З урахуванням приписів щодо можливості оскарження підозри не раніше двох місяців з дня її повідомлення, обрахування десятиденного строку починається з дня закінчення двох місяців з дня повідомлення про підозру, тобто у даній справі з 28.01.2020 р. і завершився 07.02.2020 р. Проте, як вбачається з матеріалів справи скарга подана лише 24.02.2020, тобто з пропуском встановленого строку на оскарження.

Скаржник у судовому засіданні та в тексті скарги заявляв клопотання про поновлення строку на оскарження, однак не навів обставин, що вказують на пропуск процесуального строку з поважних причин.

У разі відкриття провадження за скаргою поданою з пропуском без поважних причин процесуального строку на оскарження, відповідно до повноважень слідчого судді, визначених ст.307 КПК України, у задоволенні скарги слід відмовити.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобовFязані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім.»я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Із поданої скарги вбачається, що підставою скасування повідомлення про підозру скаржник вважає, що повідомлення про підозру за ознаками передбачених ч.3 ст.149, ч.3 ст.27, ч. 3 ст.146, ч. 3 ст.27, ч. 3 ст.28, ст. 127 КК України ґрунтується на неналежних та недопустимих доказах, та спростовується даними, викладеними у скарзі, зокрема, які підтверджують перебування підозрюваного в іншому місці під час вчинення вказаних кримінальних правопорушень. З мотивів скарги слідує, що захисником підозрюваного, ставиться питання про недостатність доказів для доведення вини особи, зокрема через їх недопустимість.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Поряд з цим, суд відхиляє доводи скаржника щодо недостатності доказів вини підозрюваного як підстави для скасування повідомлення про підозру.

Крім того, наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочинів неодноразово перевірялася слідчими суддями Галицького районного суду Львівської області та судом апеляційної інстанції при вирішення заходів забезпечення кримінального провадження та констатувалось обгрунтованість такої підозри.

Як вбачається з приписів ст.277 КПК України в повідомленні про підозру зазначається стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру, на відміну від приписів ст.291 КПК України щодо змісту обвинувального акту, де зазначаються фактичні обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.

Крім цього, вирішення питання про достатність доказів вини особи є компетенцією суду та може бути підставою для постановления виправдувального вироку.

За своїм змістом повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 05.09.2019 р. і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 28.11.2019 р., старшим слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджених прокурорами Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0000153 відповідає вимогам ст.277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення передбачені ознаками ч.3 ст.149, ч.3 ст.27, ч. 3 ст.146, ч. 3 ст.27, ч. 3 ст.28, ст. 127 КК України.

За таких обставин, слід дійти висновку про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, а тому скарга захисника є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 276-278, 303-307, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000153 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 05.09.2019 р. і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру від 28.11.2019 р., старшим слідчим СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджених прокурорами Львівської обласної прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0000153, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1