Справа № 464/4220/19
пр.№ 1-кп/464/68/20
У Х В А Л А

20 січня 2020 року м. Львів

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

та сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000216 від 18.03.2019 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

в с т а н о в и в :

в провадженні суду знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з зобов`язанням носити електронний засіб контролю відносно обвинуваченої ОСОБА_5 . Разом із тим, просить продовжити строки відсторонення обвинуваченої від посади старшого державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Залізничного управління ГУ ДФС у Львівській області на 2 місяці, оскільки термін таких запобіжних заходів доходять кінця, а жодні обставини, на підставі яких обвинуваченій були обрані відповідні заходи, на даний час не відпали та відповідно існуючі ризики, наявність яких встановлено судами, не зменшились. Проти клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`яким особисте зобов`язання просить відмовити, адже на даний час не відпали підстави, що були обставинами для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_4 підтримали клопотання про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання. Покликаються на обставини, що підозра є необґрунтованою, оскільки не підтверджена зібраними доказами на стадії досудового розслідування. Заперечили проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вважають, що жодних вагомих підстав для подальшого застосування такого запобіжного заходу немає, а тому просять замінити такий більш м`яким. Щодо продовження строків відсторонення обвинуваченої від посади заперечили повністю, адже клопотання прокурора з цього питання не містить жодних доказів.

З`ясувавши думку учасників кримінального провадження, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд прийшов наступного.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.6 ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження відносно обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, суд бере до уваги те, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 України, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, а також з огляду на особу обвинуваченої, яка, офіційно працевлаштована старшим державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних Осіб Залізничного управління ГУ ДФС у Львівській області (тимчасово відсторонена на підставі ухвали слідчого судді), її вік, соціальний, сімейний (одружена, дітей немає), матеріальний стан, стан її здоров`я, і відповідно приходить до висновку, що наявні відповідні обставини, які у своєму взаємозв`язку дають підстави вважати, що на даний час обвинувачена може здійснювати дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, є достатні підстави вважати, що обвинувачена може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином, за наявності на даний час вищевказаних ризиків, необхідність продовження відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту повністю себе виправдовує, як такий, що відповідно зможе забезпечити виконання нею процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст.177 КПК України.

Отже клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає задоволенню.

При цьому, суд не вбачає достатніх підстав для визначення обвинуваченій ОСОБА_5 іншої тривалості заборони залишати місце проживання, а ніж цілодобовий домашній арешт.

Висновок про необхідність застосування щодо обвинуваченої запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту виключає можливість задоволення клопотання обвинуваченої та її захисника про відмову у задоволенні клопотання.

Крім того, задоволенню підлягає клопотання прокурора про продовження строків відсторонення обвинуваченої ОСОБА_5 від посади в Залізничному управлінні ГУ ДФС у Львівській області на 2 місяці з огляду на наступне.

Згідно з п.4 ч.2 ст.131 КПК України, відсторонення від посади є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців.

Статтею 156 КПК України визначено, що відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Як убачається з матеріалів клопотання, наказом в.о. начальника Головного управління ДФС у Львівській області № 531-0 від 03.10.2018 ОСОБА_5 займає посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Залізничного управління ГУ ДФС у Львівській області.

Прокурором доведено, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , використовуючи свої службові повноваження та зв`язки з колегами по службі, може негативно впливати на хід судового провадження, протиправно перешкоджати об`єктивному розгляду справи, зокрема може негативно впливати на хід такого, перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання з показанням інших осіб, які визнані свідками у справі чи іншими учасниками кримінального провадження, надавати цим особам поради з врахуванням відомих їй обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань, з метою створення собі алібі щодо її непричетності до вчинення інкримінованого їй правопорушення, тим самим перешкоджаючи кримінальному провадженню.

Судом враховано, що відсторонення від посади ОСОБА_5 не несе негативних наслідків для інших осіб, а також те, що саме перебування обвинуваченої на посаді старшого державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Залізничного управління ГУ ДФС у Львівській області сприяло вчиненню нею кримінального правопорушення, а тому приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Щодо клопотання захисника та обвинуваченої про зміну запобіжного заходу на більш м`який особисте зобов`язання, суд прийшов переконання, що враховуючи мотиви та ризики, зазначені у даному клопотанні (відсутність обґрунтованої підозри) та вагомість наявних доказів про вчинення нею кримінального правопорушення, у такому клопотанні необхідно відмовити за відсутність будь-яких доказів необхідності у його задоволенні, адже такий вид запобіжного заходу як особисте зобов`язання не зможе запобігти ризикам наведеними стороною обвинувачення і доведеними у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 331, 372, 392, 395 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із продовженням строків відсторонення обвинуваченої ОСОБА_5 від посади задовольнити повністю.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту з покладенням обов`язків: не залишати місце постійного проживання квартири АДРЕСА_1 цілодобово, без дозволу прокурора або суду; прибувати до суду за першою вимогою; носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали суду з покладенням на таку обов`язків не може перевищувати двох місяців, тобто до 19 березня 2020 року включно.

Продовжити строк відсторонення обвинуваченої ОСОБА_5 від посади старшого державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Залізничного управління ГУ ДФС у Львівській області строком, що не перевищує двох місяців, тобто до 19 березня 2019 року включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченої та її захисника про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту та продовження строку відсторонення від посади та зміну запобіжного заходу на більш м`який відмовити.

Копію даної ухвали передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченої та для контролю прокурору Генеральної прокуратури України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1