Кропивницький апеляційний суд
провадження 11-сс/4809/231/20 Головуючий у І інстанції: ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2020 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу прокурора Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури
ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2020 року, якою по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР 16.04.2018 за №0000337 стосовно підозрюваного

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Добровеличківка, Добровеличківського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не одруженого, освіта базова загальна середня, не працюючому, навчається студент !» курсу Київського університету транспорту, раніше судимий: 27.09.2019 вироком Деснянського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 289 КК України до покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки, судимість у встановленому законом порядку не знята та не погашена,
обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці, тобто до 30 червня 2020 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Добровеличківського ВП Новоукраїнського ВП ГУ НП України в Кіровоградській області ОСОБА_10 звернувся до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СВ Добровеличківського ВП Новоукраїнського ВП ГУ НП України в Кіровоградській областізнаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000337,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.
Органом досудового розслідуванням ОСОБА_8 повідомлено про підозру в тому, що він 23.10.2020 близько 14.00 год. (точного часу досудовим слідством не встановлено) виїхав до проїзної частини провулку Чернишевського та на законну вимогу працівників правоохоронного органу не відреагував, транспортний засіб не зупинив та продовжив рух до вул. Незалежності при цьому усвідомлюючи, що перед ним знаходяться саме працівники правоохоронного органу, які виконують свої службові обов`язки.
Всупереч законним вимогам продовжив рух на транспортному засобі, в результаті чого умисно здійснив наїзд на старшого інспектора поліції ОСОБА_11 , який в цей час знаходився перед автомобілем та продовжив рух з працівником поліції, який знаходився на передньому капоті автомобіля, спричинивши йому тілесне ушкодження у вигляді закритого скалкового перелому п`ясної кістки руки справа зі зміщенням відламків.

Ухвалою слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2020 року вищезазначене клопотання слідчого задоволено частково.
Обрано відносно підозрюваного ОСОБА_8 з апобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці тобто до 30 червня 2020 року включно за адресою: АДРЕСА_1 .
Покладено на підозрюваного ОСОБА_8 , такі обов`язки: 1) цілодобово не залишати місце свого постійного проживання ОСОБА_8 ; 2) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою їх вимогою у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження; 3) не відлучатися із постійного місця проживання за адресою АДРЕСА_1 ; 4) не відлучатися із населеного пункту смт. Добровеличківка Добровеличківського району Кіровоградської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду в залежності від стадії кримінального провадження; 5) утримуватись від спілкування з свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.
Строк дії ухвали визначено з 30.04.2020 до 30.06.2020.
Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що під час розгляду клопотання прокурором та слідчим не було доведено те, що більш м`який запобіжний захід домашній арешт, не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Тому необхідно вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту з покладенням обов`язків, визначених ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України та уникнення можливості вчинення дій, визначених у ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

В апеляційній скарзі прокурор Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу слідчого судді та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжних захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що не враховано відсутність підтвердження достатніх стримуючих факторів, які б переважали встановлений високий ступінь ризику ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.
Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не зможе належним чином обмежити підозрюваного у спілкуванні зі свідками, потерпілим у даному кримінальному провадженні, доступі до речей і документів, які мають значення для досудового розслідування.
При розгляді клопотання слідчий суддя залишив поза увагою те що, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ст. 348 КК України, який ним було вчинено з особливою зухвалістю відносно працівника правоохоронного органу, що свідчить про відсутність у останнього поваги та авторитету до працівників правоохоронних органів та те, що і в подальшому він може чинити дії, які будуть перешкоджати проведенню належного досудового розслідування.
Крім того, слідчим суддею не враховано ту обставину, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення в період іспитового строку та, що в разі доведеності його вини, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі з реальним терміном відбуття.
Також, в ухвалі слідчий суддя вказав на наявність міцних соціальних зв`язків, а саме наявність батька, матері та інших родичів, при цьому суд не врахував ту обставину, що ОСОБА_8 раніше засуджений та відбуває іспитовий строк за злочин, вчинений ним в співучасті зі своїм братом.
Крім того, злочин, в якому ОСОБА_8 підозрюється на даний час вчинено і за певної ролі свого батька, оскільки автомобіль, який ОСОБА_8 намагався відігнати, працівники поліції при наявності відповідних підстав відібрали та затримали у його батька.
Разом з апеляційною скаргою прокурор Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_9 подала до апеляційного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому просить визнати поважною причиною пропуску строку отримання повного тексту оскаржуваної ухвали.

Заслухавши доповідача, прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з таких підстав.

Враховуючи судову практику стосовно поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів визнає поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження отримання повного тексту оскаржуваної ухвали, а тому поновлює строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 183 ч. 1, 2 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Колегією суддів встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані.

Відповідно до ч. 1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч. 2 цієї ж статті домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення ( зменшення ) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді апеляційним судом встановлено, що зазначені вимоги процесуального закону слідчим суддею були дотримані.

Разом з тим, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, тощо.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя правильно встановив, що доводи поданого клопотання є обґрунтованими, оскільки об`єктивно існують ризики: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому для їх запобігання, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки саме такий запобіжний захід може забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Посилання прокурора під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_8 притягувався до кримінальної відповідальності, як на підстави для скасування оскаржуваної ухвали, на думку апеляційного суду, не можуть безумовно свідчити про наявність ризиків, про які вказує стаття 177 КПК України та не є визначальними чинниками, які дають підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній визначені при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обмеження не порушував та за першою вимогою прибуває до органу досудового розслідування та суду.
Доводи прокурора щодо неврахування судом тяжкості вчиненого ОСОБА_8 злочину є безпідставними, оскільки сам по собі факт вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та ймовірність призначення йому суворого покарання, за відсутності конкретних фактів ухилення його від слідства та суду, переховування, перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, не свідчить про недостатність запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Крім того, під час апеляційного розгляду прокурором не надано жодного аргументу, що підтверджував твердження, що перебуваючи на волі, підозрюваний буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки чи вчинить інше кримінальне правопорушення при обранні більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Колегія суддів вважає, що наявність щодо підозрюваного ризиків з числа, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та зазначених слідчим у своєму клопотанні, не є достатньою вагомістю для застосування до цього підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою, у зв`язку з чим доводи прокурора щодо необхідності застосування до ОСОБА_8 , саме цього виключного запобіжного заходу, колегія суддів не вважає достатньо переконливими і такими, що у сукупності свідчать про можливість усунення щодо останнього ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України лише у такий спосіб.

На переконання колегії суддів, суд першої інстанції при обранні запобіжного заходу ОСОБА_8 , у відповідності до вимог ст. ст. 193, 194 КПК України дослідив та достатньою мірою взяв до уваги фактичні обставини, що підлягають врахуванню згідно ст.178 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що всі обставини, враховані судом, у сукупності дають достатні підстави для обрання цьому підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді суду першої інстанції про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного та дієвості кримінального провадження щодо нього.
Доводи апеляційної скарги щодо неповного дослідження слідчим суддею підстав застосування запобіжного заходу не ґрунтуються на матеріалах справи. Всім обставинам справи слідчим суддею дана належна оцінка у відповідності з вимогами КПК України.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя врахував обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання.

Також в судовому засіданні суду першої інстанції депутат Добровеличківської ОТГ ОСОБА_12 повідомила, що проживає по сусідству із сім`єю ОСОБА_13 та знайома із підозрюваним ОСОБА_8 та характеризує його позитивно. Готова стати поручителем відносно ОСОБА_8 .
Апеляційний суду також враховує, що компрометуючі матеріали на ОСОБА_8 відсутні, на обліках не перебуває, чітко виконує вимоги обраного до нього запобіжного заходу.

Встановлені по справі обставини, а саме тривалий час перебування під домашнім арештом та належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, об`єктивно свідчать про відсутність необхідності тримання ОСОБА_8 під вартою і про можливість застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя обґрунтовано застосував до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід ніж той, що зазначено в клопотанні слідчого при цьому обґрунтував та мотивував своє рішення.
На думку апеляційного суду такий запобіжний буде достатнім та необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а також повною мірою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Що стосується посилань прокурора з приводу того, що застосування цілодобового домашнього арешту не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та надасть ОСОБА_8 змогу впливати на заявника, свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки жодних доказів порушення підозрюваним обраного запобіжного заходу не було надано.
А тому, на думку колегії суддів на даний час є необхідним перевірити доводи сторони захисту щодо відсутності умислу на вбивство або посягання на життя працівника правоохоронного органу та необхідності кваліфікації дій ОСОБА_8 за ч. 1ст. 345 КК України спонукання правоохоронними органами останнього до вчинення злочину, які дозволили йому забрати автомобіль.
Беручи до уваги вищевикладене колегія суддів доходить висновку що апеляція прокурора задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 376, 407, 422 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.
Поновити прокурору Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_9 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2020 року.
Апеляційну скаргу прокурора Добровеличківського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_9 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2020 року, якою по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР 16.04.2018 за №0000337 стосовно підозрюваного ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці, тобто до 30 червня 2020 року,- залишити без зміни.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4