Справа №487/1694/20
Провадження №1-кс/487/2297/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2020 м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , в присутності підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтриманням публічного обвинувачення у відповідних провадженнях прокуратури області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000039 від 06.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за підозрою ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

03.04.2020 прокурор першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних ДБР, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтриманням публічного обвинувачення у відповідних провадженнях прокуратури області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000039 від 06.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу ніж тримання під вартою, просив задовольнити клопотання.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки його підзахисний має батька інваліда, позитивно характеризується, не притягувався до адміністративної та кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 має постійне місце проживання та заробітну платню, що свідчить про сталі соціальні зв`язки.

Підозрюваний в судовому засіданні також просив суд застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки сторін кримінального провадження, суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що прокуратурою Кіровоградської області здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000039, відомості про яке внесені 06.03.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу та згідно ст. 1 цього ж кодексу перебувають під охороною держави.

ОСОБА_4 відповідно до наказу директора ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_6 № 31-к від 11.07.2017 призначений на посаду старшого майстра лісу Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство».

Частиною 1 статті 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» передбачено, що правоохоронні органи - органи прокуратури, внутрішніх справ, служби безпеки. Військової служби правопорядку у ЗСУ, органи охорони державного кордону, органа доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Відповідно до Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою КМУ №976 від 16.09.2009, керівник, головний лісничий, інженери відділу (сектору) всіх категорій, лісничий, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенствами, входять до складу державної лісової охорони.

Основними завданнями держлісоохорони є здійснення контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобіганням злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин, організація та координація заходів з охорони державного мисливського фонду.

При реалізації зазначених вище повноважень, згідно з вимогами ст. 19 Конституції України, як службова особа державної лісової охорони ОСОБА_7 зобов`язана була діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України, законами України та іншими діючими нормативно-правовими актами, у тому числі й керівними документами Держлісагенства та Положенням «Про державну лісову охорону» щодо припинення, запобігання та не допущення лісопорушень.

Крім того, встановлено що відповідно до наказу т.в.о голови Державного агентства лісових ресурсів України № 645-к від 10.12.2019 на ОСОБА_8 покладено тимчасово виконання обов`язків директора Державного підприємства «Світловодське лісове господарства», яке координується Кіровоградським обласним управлінням лісового та мисливського господарства з 11.12.2019 на період до призначення керівника в установленому законодавством порядку.

Разом з цим встановлено, що ОСОБА_7 відповідно до наказу директора ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_8 № 28-к від 01.09.2015 призначений на посаду лісничого Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство».

05 березня 2020 року ОСОБА_9 звернувся до т.в.о. директора ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_8 щодо придбання круглих лісоматеріалів породи «дуб». Після чого, ОСОБА_8 переслідуючи мету отримання неправомірної вигоди для себе, з використанням наданого йому службового становища за вчинення дій в інтересах ОСОБА_10 , оголосив останньому вимогу щодо надання йому - ОСОБА_8 неправомірної вигоди за відпуск не облікованих лісоматеріалів.

З цією метою ОСОБА_8 , будучи т.в.о. начальника ДП «Світловодське лісове господарство» приблизно на початку березня 2020 року, у м. Світловодському, більш точного місця встановити не вдалось, звернувся до лісничого Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_7 і старшого майстра лісу Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_4 та вступивши з ними у злочинну змову заметою одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 у вигляді грошових коштів за відпуск без оформлення відповідних офіційних документів та дотримання передбачених законних процедур не облікованих круглих лісоматеріалів породи «дуб» об`ємом 20 куб. м., які належать ДП «Світловодське лісове господарство».

Розуміючи незаконність вимог т.в.о. директора ОСОБА_8 , лісничого ОСОБА_7 та старшого майстра лісу ОСОБА_4 , ОСОБА_9 при першій можливості 06 березня 2020, з метою викриття та припинення злочинної діяльності останніх, звернувся до правоохоронних органів із відповідною заявою. Після чого дії, які ОСОБА_9 вчиняв за вказаним фактом, здійснювалися під контролем правоохоронних органів.

26.03.2020 близько 10 год. 00 хв. у Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство», офіційно було придбано 99 круглих лісоматеріалів породи «Дуб» довжиною 3 метри, вартістю 45 тис. 463 грн. 69 коп., про що майстром лісу Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство» було видано товарно-транспортну накладну при перевезенні деревини автомобільним транспортним засобом серії НОМЕР_1 від 08.11.2019 року, виписану на водія автомобіля КАМАЗ реєстраційний номер НОМЕР_2 ОСОБА_11 .

Цього ж дня, близько 20 год. 10 хв., лісничий ОСОБА_12 продовжуючи реалізацію єдиного з т.в.о. начальника ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_8 та старшим майстром лісу Глинського лісництва ДП «Світловодське лісове господарство» ОСОБА_4 злочинного плану направленого на отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 , знаходячись на проїзній частині біля будинку АДРЕСА_1 , отримав неправомірну вигоду у сумі 27 тис. грн. заздалегідь ідентифікованих грошових коштів за надання ОСОБА_10 , без оформлення відповідних офіційних документів та дотримання передбачених законних процедур, 11,8 куб.м. не облікованих круглих лісоматеріалів породи «Дуб» довжиною 3 метри, після чого, ОСОБА_7 був затриманий працівниками правоохоронного органу.

Отже, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 реалізуючи свій злочинний умисел, діючи за попередньою змовою групою осіб вчинили одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи у складі групи осіб як пособник злочину, вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

З урахуванням викладеного, 31.03.2020 повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обставини вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення підтверджуються зібраними вході здійснення досудового розслідування доказами:

- заявою ОСОБА_10 про вчинене кримінальне правопорушення від 06.03.2020;

- протоколами допитів свідка ОСОБА_10 від 10.03.2020 та 27.03.2020;

- протоколом помітки (ідентифікації) та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів - грошових купюр від 26.03.2020;

- протоколами оглядів та обшуків проведених в період з 26.03.2020 по 27.03.2020;

- комплексом негласних слідчих дій;

- іншими матеріалами зазначеного кримінального провадження.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено «… Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Отже, слідчий суддя дійшов переконання про обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яка підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

Запобіжні заходи це заходи забезпечення кримінального провадження, застосування яких супроводжується обмеженням конституційних прав і свобод осіб, яких підозрюють, обвинувачують у вчиненні кримінальних правопорушень. Але водночас право на свободу основоположне право людини.

Забезпечення законності й обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження є одним із основних призначень слідчого судді, якому слід ураховувати, що запобіжні заходи в кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу й особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених у КПК.

Факт наявності підозри не може виправдати застосування запобіжного заходу, спрямованого на обмеження вільного пересування особи, оскільки слідчий суддя в межах своїх повноважень повинен установити законність, виправданість і сумірність запобіжного заходу.

Слідчий суддя при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою бере до уваги не тільки підозру, а й особу підозрюваного.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 проживає в АДРЕСА_2 . Крім того, підозрюваний має батька інваліда, позитивно характеризується, не притягувався до адміністративної та кримінальної відповідальності. Зазначене свідчить про те, що ОСОБА_4 має сталі соціальні зв`язки.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти зазначеним ризикам, можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу домашнього арешту у певний період з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177- 179, 183, 193-194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтриманням публічного обвинувачення у відповідних провадженнях прокуратури області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000039 від 06.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за підозрою ОСОБА_4 , відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шляхова Новоархангельського району Кіровоградської області, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 покидати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 в період часу із 21 год. вечора до 06 год. ранку строком до 30.05.2020 року

Покласти на ОСОБА_4 , строком на 2 місяці, а саме до 30.05.2020 року наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися з АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді діє до 30.05.2020 (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1