У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ "07" вересня 2019 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №40007740 від 06.09.2019 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ , громадянин України, українець, середня освіта, не одружений, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 ,раніше судимий
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185, КК України,-
в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених.
Слідчий висловив свою думку на користь підозрюваного, зазначивши в судовому засіданні, що останній позитивно характеризується, йому можливо надати шанс, та застосувати більш м`який запобіжний захід.
Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, оскільки він має постійне місце проживання, співпрацює зі слідством, просили суд застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що дасть змогу працювати та забезпечувати свої побутові потреби.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 06 вересня 2019 року, приблизно о 01 год. 20 хв., ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_9 , перебували у дворі будинку АДРЕСА_3 , де останні побачили припаркований автомобіль «Део Ланос», д.н.з. НОМЕР_1 .

У цей час у ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_9 виник спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з автомобіля марки «Део Ланос», д.н.з. НОМЕР_1 .

Реалізовуючи свій спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_9 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення розбили за допомогою каменю, який лежав поряд з машиною, скло лівих водійських дверей зазначеного автомобілю, що належить потерпілому ОСОБА_10 .

Продовжуючи реалізацію свого спільного злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_9 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення, проникнули в салон вище вказаного автомобіля, звідки таємно викрали ФМ модулятор вартістю 800 гривень, що належить ОСОБА_10 .

Продовжуючи реалізацію свого спільного злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_9 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення, маючи доступ до салону зазначеного автомобіля відчинили багажник та кришку капоту автомобіля, звідки таємно викрали наступне майно: 1) акумулятор живлення марки «ІСТА», вартістю 700 гривень; 2) запасне колесо на титановому диску, вартістю 1500, домкрат вартістю 400 гривень; 3) балонний ключ вартістю 150 гривень, що належать потерпілому ОСОБА_10 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, тим самим спричинили потерпілому ОСОБА_10 матеріального збитку на загальну суму 3550 гривень.

За вказаним фактом 06.09.2019 року Дніпровським УП ГУНП у м. Києві внесено відомості Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0007740 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

06.09.2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться у долучених до клопотання документах.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він раніше неодноразово судимий, має постійне місце проживання в м. Києві, що було підтверджено прокурором та слідчим в судовому засіданні, його вік, стан здоров`я.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Як зазначається у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна (Панченко проти Росії (Panchenko v. Russia) від 08 лютого 2005 року № 45100/98, п. 106). Крім цього, ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Бекчієв проти Молдови (Becciev v. Moldova), від 04 жовтня 2005 № 9190/03 п. 59).

Проте, прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_5 не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачений ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, пливати на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання ризиків, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим слідчим суддею ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених процесуальних обов`язків.
Керуючись, ст.ст. 176-178, 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:
У задоволенні клопотання - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у вечірній та нічний час доби, строком на 2 місяці, заборонивши ОСОБА_5 , з 22-00 год до 07-00 год наступного дня залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого,прокурора суду.
Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків..
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Контроль за виконанням покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 14 год 00 хв 09 вересня 2019 року.
Слідчий суддя: