печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 м. Києва юристом 1 класу ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000248 від 14.08.2019, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

17.09.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 м. Києва юристом 1 класу ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000248 від 14.08.2019, про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

18 вересня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурор у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000248 від 14.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 368; ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом начальника Головного управління Держпраці у Київській області № 112-к від 03.04.2018 ОСОБА_4 призначений на посаду начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області.

Таким чином, начальник відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 є державним службовцем та службовою особою, що здійснює функції представника влади та обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, яка займає відповідальне становище.

Однак ОСОБА_4 протиправно використав надані йому владні повноваження та своє службове становище, умисно вчинивши тяжкий корисний корупційний злочин у сфері службової діяльності, за наступних обставин.

Так, 09.08.2019 службовими особами відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області проведено інспекційне відвідування ТОВ «Компанія «Рест Інвест», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, буд. 10-Б, причал № 2 (теплохід «Святой Андрей»), про що 12.08.2019 складено відповідний акт, в якому зафіксовано порушення ч. 3 ст. 24 КЗпП, ч. 1 ст. 53 КЗпП, ч. 3 ст. 106 КЗпП, Постанови Кабінету міністрів України № 413 від 17.06.2015.

Начальник відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 , будучи службовою особою, який займає відповідальне становище, 12.08.2019, перебуваючи у своєму службовому кабінету за адресою: м. Київ, вул. Вавілових, буд. 10, висловив головному бухгалтеру ТОВ «Компанія «Рест Інвест» ОСОБА_5 вимогу про передачу йому неправомірної вигоди за невідображення працівниками Головного управління Держпраці у Київській області в акті інспекційного відвідування ТОВ «Компанія «Рест Інвест» виявлених порушень законодавства про працю.

Того ж дня ж дня 12.08.2019 адвокат ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою з начальником відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 , у приміщенні ТОВ «Компанія «Рест Інвест» за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, буд. 10-Б, причал № 2 (теплохід «Святой Андрей») висловив головному бухгалтеру ТОВ «Компанія «Рест Інвест» ОСОБА_5 вимогу про передачу неправомірної вигоди у розмірі 50 000 грн. за невідображення працівниками Головного управління Держпраці у Київській області в акті інспекційного відвідування ТОВ «Компанія «Рест Інвест» виявлених порушень трудового законодавства, а також вимогу щодо подальшому щомісячної систематичної передачі йому та ОСОБА_4 10 000 грн. за безперешкодну діяльність ТОВ «Компанія «Рест Інвест» та уникнення перевірок ТОВ «Компанія «Рест Інвест» Головним управлінням Держпраці у Київській області у майбутньому.

Крім того, ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_5 , що з метою надання вигляду законності передачі неправомірної вигоди представника ТОВ «Компанія «Рест Інвест» необхідно укласти формальний договір про надання правової допомоги між ОСОБА_6 та ТОВ «Компанія «Рест Інвест», який не має жодних правових наслідків.

У подальшому, 22.08.2019 головний бухгалтер ТОВ «Компанія «Рест Інвест» ОСОБА_5 прибула до Головного управління Держпраці у Київській області за адресою: м. Київ, вул. Вавілових, буд. 10, де службові особи Головного управління Держпраці у Київській області склали новий акт інспекційного відвідування ТОВ «Компанія «Рест Інвест», датований 12.08.2019, з якого були виключені порушення законодавства про працю допущені ТОВ «Компанія «Рест Інвест».

Цього ж дня, 22.08.2019 ОСОБА_5 , діючи на вимогу ОСОБА_6 , який продовжував реалізовувати злочинний умисел, спрямований на пособництво начальнику відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 в одержанні неправомірної вигоди у розмірі 50 000 грн., перерахувала на картковий рахунок ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 50 000 грн.

У подальшому, 13.09.2019, ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, спрямований на пособництво в одержанні начальником відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 неправомірної вигоди у розмірі 10 000 грн., прибув за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, буд. 10-Б, причал № 2 (теплохід «Святой Андрей»), де здійснює свою діяльність ТОВ «Компанія «Рест Інвест», де отримав від ОСОБА_5 неправому винагороду у розмірі 10 000 грн.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у пособництві в одержанні начальником відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативних актів Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_4 , який є службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди у розмірі 60 000 грн. за вчинення останнім дій в інтересах ТОВ «Компанія «Рест Інвест» з використанням наданої йому влади та службового становища, а саме за невідображення працівниками Головного управління Держпраці у Київській області в акті інспекційного відвідування ТОВ «Компанія «Рест Інвест» виявлених порушень законодавства про працю, а також нестворення у подальшому перешкод у діяльності ТОВ «Компанія «Рест Інвест» та непроведення у майбутньому перевірок товариства Головним управлінням Держпраці у Київській області, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

Так, 12.09.2019 о 12 год. 30 хв. затримано ОСОБА_6 працівниками прокуратури та ГУ БКОЗ СБ України у порядку ст. 208 КПК України.

Під час проведення особистого обшуку затриманої особи ОСОБА_6 прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 , із дотриманням правил, передбачених ч.7 ст. 223, ст. 236 КПК України, у присутності понятих, виявлено та вилучено наступні речі:

- мобільний телефон марки IPHONE IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору;

- мобільний телефон марки HUAWEI чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 .

Прокурор вказує, що метою арешту вилучених речей і документів є забезпечення збереження речових доказів, що визначено пунктами 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що постановою процесуального керівника від 13.09.2019 зазначені мобільні телефони визнано речовим доказом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 м. Києва юристом 1 класу ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000248 від 14.08.2019, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, а саме:

- мобільний телефон марки IPHONE IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору;

- мобільний телефон марки HUAWEI чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , що належать на праві власності ОСОБА_6 , та вилучено під час затримання та особистого обшуку затриманої особи ОСОБА_6 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1