Справа № 175/3404/19
Провадження № 1-кс/175/1536/19
У Х В А Л А
іменемУкраїни
29 серпня 2019 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився с. Новоолександрівка, Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середню освіту, одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей та родичів інвалідів не маючого, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
яке надійшло до суду 29 серпня 2019 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001154 від 27.08.2019 року, щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:
До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001154 від 27.08.2019 року відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.
Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, 27 серпня 2019 року є підпис підозрюваного та його захисника про вручення зазначених документів.
Підозрюваний був затриманий 27.08.2019 року о 13-00 годині та доставлений до зали суду під конвоєм.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що 27.08.2019, приблизно о 11 год. 00 хвил., ОСОБА_5 знаходився за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 де між ним та його дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виник сімейний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті своїй дружині ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з метою протиправного заподіяння смерті своїй дружині ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , діючи умисно, на ґрунті ревнощів, у зазначений час та у зазначеному місці, пройшов до кухні будинку, де взяв кухонний ніж з пластиковою рукояткою та наблизившись до потерпілої ОСОБА_7 , яка знаходилась також у кухонній кімнаті, наніс останній не менше 2 ударів вказаним ножем в область шиї, від яких потерпіла померла.
27.08.2019, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001154, за попередньою правовою кваліфікацією за ч.1 ст.115 КК України.
Діяння ОСОБА_5 , яке виявилося в умисному вбивстві, тобто умисному заподіянні смерті іншій людині, кваліфіковано за ч.1 ст.115 КК України.
Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 3) незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачене від 7 до 15 років позбавлення волі, тому тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний може також розглядатись як ризик переховування від суду.
Крім того, перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході, ОСОБА_5 матиме можливість впливати на свідків, з якими останній особисто знайомий, що розглядається як ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.
Прокурор у судовому засідання клопотання підтримав, вважає, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підстави для застосування найбільш суворого запобіжного заходу відсутні.
Підозрюваний в судовому засіданні вину визнав, але просив відпустити його додому.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Слідчий суддя враховує, також практику Європейського суду з прав людини, зокрема сформульовану в рішеннях «Марченко проти України» та «Лабіта проти Італії», згідно з якими тримання під вартою є виправданим у певному випадку, а саме тоді, коли суспільний інтерес, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Також Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував (рішення у справі «Харченко проти України») на тому, що п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою.
27.08.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, що підтверджується наявними в матеріалах доказами.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
При обранні підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, пенсіонер, одружений, на утриманні осіб не маючий, раніше не судимий, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є особливо тяжким.
Слідчий суддя вважає доведеним, прокурором, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У зв`язку з вищевикладеним, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки вважає, що виникають ризики передбачені пунктами 1, 3 частини 1ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування; незаконно впливати на свідків. Такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеним ризикам, з особистою порукою до суду ніхто не звертався.
Згідно ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов"язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним... обов"язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
Але, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, який спричинив загибель людини, тому слідчий суддя вважає за необхідне заставу підозрюваному не визначати на підставі ч.4 ст.183 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків на строк шістдесят днів, а саме до 13-00 год. 25 жовтня 2019 року.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання по протоколу затримання, складеному у порядку ст.208-211 КПК України, тобто з 13-00 год. 27 серпня 2019 року.
Дата закінчення дії ухвали 25 жовтня 2019 року.
Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1