19.08.2019
Справа № 642/5702/19
Провадження № 1-кс/642/3113/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001782 від 20.07.2019 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,
встановив:
Слідчий Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова з клопотанням про арешт майна, а саме: мобільний телефон марки Nokia» моделі «210-2» у корпусі чорного кольору, імеі-1: НОМЕР_1 ; імеі-2: НОМЕР_2 , вказуючи, що в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001782 від 20 липня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, за фактом того, що 19 липня 2019 року о 11.40 невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , таємно викрала рюкзак, який належав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинила останній матеріальні збитки.

15 серпня 2019 року під час проведення ОМП у приміщенні Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Маршала Малиновського, 1, громадянин ОСОБА_5 у присутності двох понятих самостійно видав мобільний телефон марки «Nokia» моделі «210-2» у корпусі чорного кольору, імеі-1: НОМЕР_1 ; імеі-2: НОМЕР_2 , та пояснив, що даний мобільний телефон він купив у липні 2019 року за 450 грн., у магазині, який розташований у підземному переході станції метро «Південний вокзал» м. Харкова.

Тому слідчий просить накласти арешт на вилучені речі, оскільки вони є предметом вказаного правопорушення та мають доказове значення по справі, у зв`язку з чим єдиною доцільною процесуальною дією, яка може бути ефективною для встановлення істини по даному кримінальному провадженню, є накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду повідомлявся належним чином, разом з клопотанням надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна, потерпіла ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи наявна її заява про розгляд клопотання слідчого без її участі.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У зв`язку із викладеним, згідно положень ч.4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0001782 від 20 липня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Згідно протоколу огляду місця події, 15.08.2019 за адресою: м. Харків, вул. М. Маліновського, 1 громадянин ОСОБА_5 у присутності двох понятих самостійно видав мобільний телефон марки «Nokia» моделі «210-2» у корпусі чорного кольору, імеі-1: НОМЕР_1 ; імеі-2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській обл. Ковінька Ю.Р. від 16.08.2019 вилучені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 цього Кодексу, зокрема, якщо вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Згідно ч.4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані у випадках, коли їх застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи те, що слідчим в матеріалах клопотання надано достатньо доказів, що вказаний вилучений предмет має доказове значення для даного кримінального провадження, а також під час досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні судових експертиз і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності громадянина та гарантуватиме охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечить швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання на накладання арешту на вилучений предмет з поверненням власнику такого майна на відповідлальне зберігання.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя,-
ухвалив:
Клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001782 від 20.07.2019 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене і вилучене 15.08.2019 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. М. Маліновського, 1, у гр. ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон марки Nokia» моделі «210-2» у корпусі чорного кольору, імеі-1: НОМЕР_1 ; імеі-2: НОМЕР_2 та передати майно на зберігання власнику потерпілій ОСОБА_4 .

Виконання ухвали доручити слідчому СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а власником майна - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Слідчий суддя