УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю власника майна ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0004829 від 21.10.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

встановив:

23.10.2019 до суду надійшло вищевказане клопоатння слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: джинси синього кольору, на яких маються плями речовини бурого кольору; джинси чорного кольору; куртку чоловічу чорного кольору з написом «адидас; кофту чоловічу чорного кольору з сірими вставками; туфлі чоловічі коричневого кольору на яких маються плями речовини бурого кольору, власником яких є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 . Місцем зберігання вищевказаних речей визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004829 від 21.10.2019 року, за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 20 жовтня 2019 року приблизно об 11.00 годині ОСОБА_3 , маючи злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі, знаходячись у гаражі № НОМЕР_1 в ГК «Норд» по вул. Метробудівників, 40 в м. Харкові, під час сварки з малознайомим йому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді заподіяння смерті ОСОБА_5 та бажаючи їх настання, діючи умисно, взяв з полиці гаражу молоток з дерев`яною ручкою, після чого, знаходячись позаду ОСОБА_5 , підбив його ноги, внаслідок чого ОСОБА_5 впав на підлогу на живіт, після цього ОСОБА_3 прижав ОСОБА_5 до підлоги правим коліном, наступивши останньому на спину, та в цьому положенні наніс ОСОБА_5 молотком, який тримав у правій руці приблизно 7 ударів в тім`яну та потиличну ділянки голови, тобто життєво важливу частину тіла людини. В результаті нанесених ОСОБА_3 ОСОБА_5 приблизно 7 ударів молотком в тім`яну та потиличну ділянки голови, ОСОБА_5 було спричинено, згідно довідки КЗОЗ «ХМКЛНШМД ім. Мещанінова» від 21.10.2019 наступні тілесні ушкодження: важка відкрита черепно-мозкова травма, вдавлений перелом тім`яної кістки, забійні рани м`яких тканин тім`яної та потиличної ділянки у кількості 7 шт. Таким чином, виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, ОСОБА_3 залишив приміщення гаражу, однак злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки потерпілому була своєчасно надана медична допомога.

Слідчий зазначає, що 22.10.2019 о 16:30 год. ОСОБА_3 затримано за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, в порядку ст. 208 КПК України.

Слідчий вказує, що 22.10.2019 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, у зв`язку з невідкладною необхідністю, загрозою знищення та втрати речових доказів, з метою їх збереження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні огляду приміщення, згідно з правилами огляду житла, передбаченими КПК України, в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , на підставі заяви власника квартири щодо надання добровільної згоди на проведення огляду, проведено огляд та вилучено: джинси сині, на яких маються плями речовини бурого кольору, які упаковано в картонну коробку; джинси чорного кольору, які упаковано в картонну коробку; куртку чоловічу чорного кольору з написом «адидас», яку упаковано в картонну коробку; кофту чоловічу чорного кольору з сірими вставками, яку упаковано в картонну коробку; туфлі чоловічі коричневого кольору, які упаковано в картонну коробку на яких маються плями речовини бурого кольору. Дані речі, зі слів ОСОБА_3 , належать йому, а також як пояснив останній під час огляду приміщення його квартири, саме в цих речах він скоїв злочин, що мав місце 20.10.2019 в приміщенні гаражу.

Орган досудового розслідування, посилаючись на ч. 1 ст. 98, п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження предмети, просить накласти арешт на вказане майно, вилучене 22.10.2019 в ході огляду місця події, яке належить ОСОБА_3 .

Прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області в судове засідання не з`явилась, 23.10.2019 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила про його задоволення (а.с. 30).

Власник майна - підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши надані докази, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004829 від 21.10.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України (а.с. 5).
22.10.2019 у період часу з 17:00 год по 18:00 год. на підставі заяви ОСОБА_3 про дозвіл на проведення огляду за адресою:АДРЕСА_1 , було проведено огляд, в ході проведення якого, виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду місця події (а.с. 20-22).
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, 22.10.2019 о 16:30 год. ОСОБА_3 затримано, в порядку ст. 208 КПК України (а.с. 23-25).
Ухвалою слідчого судді від 23.10.2019 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України надано дозвіл на проведення огляду в квартирі АДРЕСА_2 (а.с. 26).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
23.10.2019 о 16:20 год. ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України тобто у закінченому замасі на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто умисному вбивстві (а.с. 27-29).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду від 22.10.2019 речі, які зазначені в клопотанні слідчим, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0004829 від 21.10.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 22.10.2019 під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: джинси синього кольору, на яких маються плями речовини бурого кольору; джинси чорного кольору; куртку чоловічу чорного кольору з написом «адидас; кофту чоловічу чорного кольору з сірими вставками; туфлі чоловічі коричневого кольору на яких маються плями речовини бурого кольору, - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1