Справа № 178/887/19
У Х В А Л А

07 серпня 2019 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с.Кринички за участю прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000261 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кринички Криничанського району Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючому, освіта середня, раніше судимого 04 жовтня 2018 року Криничанським районним судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185 КК України до ТРЬОХ років позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75,76 КК України від відбування покарання звільненого з іспитовим строком ОДИН рік; 07 грудня 2018 року Криничанським районним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до ДВОХ років позбавлення волі, на підставі ст. 70 КК України частково приєднано покарання за вироком Криничанського районного суду від 04 жовтня 2018 року та призначено остаточне покарання у вигляді ЧОТИРЬОХ років позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75. 76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком ДВА роки; на підставі ухвали Дніпровського Апеляційного суду від 18 лютого 2019 року засуджено за ч. 2 ст. 185 КК України до ДВОХ років позбавлення волі, на підставі ч. 4 ст. 70 КК України частково приєднано покарання Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 04 жовтня 2018 року та призначено остаточне покарання у вигляді ЧОТИРЬОХ років позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнений з випробувальним терміном 2 роки, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області звернувся до суду із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 28 березня 2019 року, приблизно о 22 годині ОСОБА_5 з метою таємного викрадення чужого майна прийшов до подвір`я по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_5 діючи з корисних мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, піднявшись по сходам до горища, шляхом злому навісного замку проник на горище домоволодіння АДРЕСА_2 , впевнившись, що його дії залишаються непоміченими, діючи умисно, повторно, таємно та із корисних мотивів, незаконно викрав майно, а саме дві сокири з дерев`яними ручками, два молотки з дерев`яними ручками, металеві дюбелі 8ММ0640 в кількості 100 штук, металевий кукурудзозмелювач та металеву трубу, що належить ОСОБА_6 , після чого з викраденим майном зник, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_5 завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальної шкоди згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2981-19 від 24 червня 2019 на загальну суму 755, гривень.

Таким чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням в інше приміщення, вчинена повторно.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується протоколом допиту потерпілого, протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідка, висновком судово-товарознавчої експертизи № 2981-19 від 26 червня 2019 року

За даним фактом внесено відомості в ЄРДР за ч. 3 ст. 185 КК України.

06 серпня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання і посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, просить обрати ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, скоювати інші кримінальні правопорушення. Також наголошує на необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на суспільну небезпеку, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, після вчинення кримінального правопорушення з місця злочину зник разом із викраденим майном, а також вже двічі був засуджений та вчинив дане кримінальне правопорушення в період іспитового строку.

Підозрюваний ОСОБА_5 просить не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення в період іспитового строку звільнення від відбування покарання за попереднім вироком суду, тобто може скоювати інші кримінальні правопорушення. Але ОСОБА_5 має постійне місце проживання і фактів ухилення його від явки до слідчого в судовому засіданні не встановлено, як не встановлено доказів того, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, у справі «Клішин проти України» від 23.02.2012 ЄСПЛ визнав порушення ст. 5 КЗПЛ, оскільки підставою для обрання цього запобіжного заходу була неявка підозрюваного за викликом слідчого. Проте рішення щодо тримання заявника під вартою містило абстрактне посилання на існування ризиків ухилення заявника від слідства або перешкоджання останньому. Виходячи із порівняльного аналізу зазначених правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК. Сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція ЄСПЛ, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватись не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявність такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може скоювати інші кримінальні правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам, крім як обрання до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129, Конституції України, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 194, 194 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Кринички Криничанського району Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 07 серпня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області, прокурора Криничанського відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області, слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області, за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 , крім явки за викликом слідчого, прокурора чи суду (в залежності де перебуває кримінальне провадження), та перебування в лікувальному закладі;

Строк дії ухвали два місяці.

Виконання ухвали доручити Криничанському ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1