ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1189/19 Справа № 216/4955/19 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді-доповідача ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8
підозрюваного ОСОБА_9 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадженні в залі суду в м. Дніпрі матеріали досудового розслідування № 0000064 за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 серпня 2019 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо:
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, освіта вища, одруженого, працює на посаді головного спеціаліста відділу ринкового нагляду управління захисту споживачів Головного управління Держпроспоживслужби в Дніпропетровській області, є інвалідом 3 групи, маючого на утриманні малолітню доньку, 2012 року народження, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 серпня 2019 року клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задоволено та застосовано відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту фактичного затримання останнього, тобто з 12 серпня 2019 року до 24-00 години 10 жовтня 2019 року. З визначення застави у розмірі 1000000 ( один мільйон) грн. 00 коп.
Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення зазначив, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України. Згідно даних, що характеризують його особу, підозрюваний хоча й офіційно працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину але постійно знаходиться на великій відстані від органу досудового розслідування, що ускладнює проведення слідчих дій та створює загрозу переховування від слідства та суду. Одночасно з цим слідчим суддею враховано наявність у підозрюваного паспорту підозрюваного паспорту громадянина України для виїзду за кордон, а також те, що ОСОБА_9 , за його власними поясненнями, в квітні 2019 року виїжджав за межі України, що також вказує на наявність ризику можливого ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Слідчий суддя врахував те, що підозрюваний обіймає посаду державного службовця в органі державної влади та, за версією слідства, використовував владні повноваження при вчиненні злочину, в зв`язку з чим останній може як знищити або сховати речові докази по справі, які ще не були вилучені по даному кримінальному провадженню, так і незаконно вплинути на ймовірних свідків, якими можуть бути колеги ОСОБА_9 , а також на інших свідків, які встановлені та допитані у кримінальному провадженні, але яких ще не було допитано в суді. Крім того, перебуваючи на волі, підозрюваний може вжити заходів до відчуження належного йому майна та приховування належних на праві власності грошових коштів з метою уникнути від додаткового покарання, передбаченого санкцією ч. 3 статті 369-2 КК України, у випадку ухвалення судом обвинувального вироку.
Також, слідчим суддею з урахуванням того, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, який за правилами ст. 12 Кримінального кодексу України є тяжким злочином, а також враховуючи соціальний та майновий стан підозрюваного, розмір можливих процесуальних витрат, визначено розмір застави на рівні, який перевищує встановлені межі.
В апеляційних скаргах:
- захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 просить ухвалу слідчого судді скасувати, або суттєва зменшити розмір застави.
В обґрунтування своїх доводів зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим до підозрюваного.
Зазначає, що наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України не доведена ані слідчим, ані прокурором.
Вказує, що ризик, що підозрюваний може переховуватись від слідства та суду, через значну відстань від органу досудового розслідування, на думку захисника не не може ускладнити розслідування. Вказує, що певні слідчі дії будуть проводитись в м. Дніпро, за місцем подій, про які йдеться в даній справі, а тому висновки слідчого судді що знаходження мого підзахисного на великій відстані від органу досудового розслідування ускладнює проведення слідчих дій та створює загрозу переховування від слідства та суду не витримує критики та є необґрунтованою.
Крім того, захисник не погоджується з висновком слідчого судді про наявність ризику переховування від суду або органу досудового розслідування, через наявність у підозрюваного закордонного паспорту, оскільки при обранні більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя має право зобов`язати підозрюваного здати закордонний паспорт органу досудового розслідування.
Стосовно наявності ризику впливу на свідків та знищення чи приховання речових доказів, захисник вказує, що ані слідчим, ані прокурором не було надано жодного реального доказу щодо існування таких ризиків.
В своїй ухвалі слідчий суддя вказує на ризик того, що знаходячись на волі підозрюваний може вжити заходів для відчуження належного йому майна та приховання грошових коштів. Такому ризику можна запобігти не утримуючи мого підзахисного під вартою, а наклавши арешт на це майно.
Крім того, захисник звертає увагу, що слідчим суддею визначено заставу у розмірі одного мільйона гривень, при цьому не навів в своїй ухвалі жодної підстави, яку він вважає виключною, та яка б давала можливість вийти за межі вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України та визначити такий розмір застави. В матеріалах справи відсутні жодні докази того, що існують обставини, які є виключними підставами для визначення слідчим суддею застави саме в розмірі одного мільйона гривень.
Також, вказує, що слідчим суддею не в повній мірі було враховано стан здоров`я підозрюваного, який є інвалідом третьої групи, потребує постійного прийому медичних препаратів та вузькоспеціалізованого медичного нагляду, яких в умовах тримання під вартою він буде позбавлений, що несе в собі ризик значного погіршення стану його здоров`я.
- захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.
В обґрунтування своїх доводів зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим до підозрюваного.
Зазначає, що слідчим суддею не в повній мірі було досліджено матеріали клопотання та вказує, що підозра є необгрунтованою. Зазначає, що стороною обвинувачення не зазначено будь-яких фактичних даних щодо наявності будь-якого підпорядкування між особами, а також взагалі не розкрито механізм самого впливу, тим більше протиправного впливу, який на думку сторони обвинувачення мав місце. Крім того, за твердженням сторони обвинувачення ОСОБА_9 , начебто отримав неправомірну вигоду, яка поєднана з вимаганням такої вигоди. При цьому, жодних доказів наявності будь-якої вимоги з боку громадянина України ОСОБА_11 про надання йому неправомірної вигоди клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані о нього матеріали не містить.
Щодо ризиків зазначає, що в клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначено про, чотири ризики, при цьому в обґрунтування цього стороною обвинувачення наводить загальні фрази, без зазначення конкретних доказів цьому.
Стороною обвинувачення, в обґрунтування наявності ризиків постійно наголошувалося про наявність у ОСОБА_11 нерухомого майна, що прямо суперечить практики ЄСПЛ та національних судів.
Крім того, вказує, що ризик, що підозрюваний може переховуватись від слідства та суду, через значну відстань від органу досудового розслідування, на думку захисника не не може ускладнити розслідування. Вказує, що певні слідчі дії будуть проводитись в м. Дніпро, за місцем подій, про які йдеться в даній справі, а тому висновки слідчого судді що знаходження мого підзахисного на великій відстані від органу досудового розслідування ускладнює проведення слідчих дій та створює загрозу переховування від слідства та суду не витримує критики та є необґрунтованою.
Крім того, захисник не погоджується з висновком слідчого судді про наявність ризику переховування від суду або органу досудового розслідування, через наявність у підозрюваного закордонного паспорту, оскільки при обранні більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя має право зобов`язати підозрюваного здати закордонний паспорт органу досудового розслідування.
Не погоджується захисник з висновком слідчого судді, що ОСОБА_12 може сховати речові докази, які ще не були вилучені. У зв`язку з тим, що на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою всі обшуки вже проведені, та все, що становило інтерес для слідства вилучено.
Крім того, захисник вказує, що під час повідомлення про підозру ОСОБА_9 , було порушено його право на захист. Зазначає, що повідомлення ОСОБА_13 про підозру відбувалося 13 серпня 2019 року в умовах Ізолятору тимчасового тримання в присутності понятих без захисника. Посилання слідчого судді про те, що оголошення тексту письмового повідомлення про підозру відбувалось не лише в присутності понятих, але й ще під відеозапис є необґрунтованим. Вказує, що відеозапис оголошення письмового повідомлення про підозру до матеріалів клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не додано, та слідчим суддею під час розгляду клопотання не досліджувався взагалі.
Крім того, захисник звертає увагу, що слідчим суддею визначено заставу у розмірі одного мільйона гривень, при цьому не навів в своїй ухвалі жодної підстави, яку він вважає виключною, та яка б давала можливість вийти за межі вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України та визначити такий розмір застави. В матеріалах справи відсутні жодні докази того, що існують обставини, які є виключними підставами для визначення слідчим суддею застави саме в розмірі одного мільйона гривень.
Також, вказує, що слідчим суддею не в повній мірі було враховано наявність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного ОСОБА_9 , а саме наявність постійного місця проживання, за яким він позитивно характеризується, має вищу освіту та постійну роботу. За місцем роботи характеризується виключно позитивно. Перебуває в зареєстрованому шлюбі, має малолітню доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_9 є інвалідом третьої групи з дитинства, має хронічне захворювання на глаукому та хронічне гіпертонічне захворювання, з приводу якого систематично проходить лікування, останнє було в період з 21.07.2019 по 31.07.2019.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, думки підозрюваного ОСОБА_9 , та його захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які підтримали апеляційні скарги захисників та просили їх задовольнити, доводи прокурора, який вважав за необхідне залишити ухвалу слідчого судді без змін та апеляційні скарги без задоволення, перевіривши представлені матеріали та обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до такого висновку.
Так, з наданих суду апеляційної інстанції матеріалів вбачається, що слідчим відділом Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000064 від 22.07.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
12.08.2019 року ОСОБА_9 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
13.08.2019 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
14.08.2019 року слідчий СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 .
Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_9 , слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України. Згідно даних, що характеризують його особу, підозрюваний хоча й офіційно працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину але постійно знаходиться на великій відстані від органу досудового розслідування, що ускладнює проведення слідчих дій та створює загрозу переховування від слідства та суду. Одночасно з цим слідчим суддею враховано наявність у підозрюваного паспорту підозрюваного паспорту громадянина України для виїзду за кордон, а також те, що ОСОБА_9 , за його власними поясненнями, в квітні 2019 року виїжджав за межі України, що також вказує на наявність ризику можливого ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Слідчий суддя врахував те, що підозрюваний обіймає посаду державного службовця в органі державної влади та, за версією слідства, використовував владні повноваження при вчиненні злочину, в зв`язку з чим останній може як знищити або сховати речові докази по справі, які ще не були вилучені по даному кримінальному провадженню, так і незаконно вплинути на ймовірних свідків, якими можуть бути колеги ОСОБА_9 , а також на інших свідків, які встановлені та допитані у кримінальному провадженні, але яких ще не було допитано в суді. Крім того, перебуваючи на волі, підозрюваний може вжити заходів до відчуження належного йому майна та приховування належних на праві власності грошових коштів з метою уникнути від додаткового покарання, передбаченого санкцією ч. 3 статті 369-2 КК України, у випадку ухвалення судом обвинувального вироку.
Також, слідчим суддею з урахуванням того, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, який за правилами ст. 12 Кримінального кодексу України є тяжким злочином, а також враховуючи соціальний та майновий стан підозрюваного, розмір можливих процесуальних витрат, визначено розмір застави на рівні, який перевищує встановлені межі, а саме у розмірі 1000 000 (один мільйон ) гривень 00 коп..
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті. Докази, надані суду, вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України. З урахуванням даних про особу підозрюваного, який хоча й офіційно працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину але постійно знаходиться на великій відстані від органу досудового розслідування, що ускладнює проведення слідчих дій та створює загрозу переховування від слідства та суду. Одночасно з цим судом враховується наявність у підозрюваного паспорту громадянина України для виїзду за кордон, а також те, що ОСОБА_9 , за його власними поясненнями, в квітні 2019 року виїжджав за межі України, що також вказує на наявність ризику можливого ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Також береться до уваги, що підозрюваний обіймає посаду державного службовця в органі державної влади та, за версією слідства, використовував владні повноваження при вчиненні злочину, в зв`язку з чим останній може як знищити або сховати речові докази по справі, які ще не були вилучені по даному кримінальному провадженню, так і незаконно вплинути на ймовірних свідків, якими можуть бути колеги ОСОБА_9 , а також на інших свідків, які встановлені та допитані у кримінальному провадженні, але яких ще не було допитано в суді. Крім того, перебуваючи на волі, підозрюваний може вжити заходів до відчуження належного йому майна та приховування належних на праві власності грошових коштів з метою уникнути від додаткового покарання, передбаченого санкцією ч. 3 статті 369-2 КК України, у випадку ухвалення судом обвинувального вироку.
Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання". (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, N 300-A).
Приймаючи стосовно підозрюваного рішення про визначення розміру застави, слідчий суддя врахував те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні корупційного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, який за правилами ст. 12 Кримінального кодексу України є тяжким злочином, а також враховуючи соціальний та майновий стан підозрюваного, розмір можливих процесуальних витрат, визначив розмір застави на рівні, який перевищує встановлені межі.
Колегія суддів не погоджується з даним висновком слідчого судді та вважає доводи апелянтів стосовно непомірності розміру застави обґрунтованими.
Відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього і визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину.
Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.
Стаття 182 ч. 4 КПК України та практика ЄСПЛ визначає, що розмір застави має достатньо гарантувати дотримання підозрюваним процесуальну поведінку і не може бути завідомо непомірною для нього.
Сторона обвинувачення не представила переконливих даних, що вказана сума застави є явно помірною для підозрюваного. Тому визначена сума не може залишатись у у визначеному слідчим суддею розмірі. ЇЇ слід зменшити до розміру, який на переконання колегії суддів з урахуванням матеріального стану підозрюваного буде достатньою гарантією належної процесуальної поведінки та буде для нього помірною, а саме у 200 мінімальних прожиткових мінімумів або 401 400 ( чотириста одна тисяча чотириста) гривень 00 коп.
Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Інших істотних процесуальних порушень у цьому провадженні не виявлено.
За наведених обставин колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційних скарг захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 .
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційні скарги захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 серпня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_9 скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання 12 серпня 2019 року до 10 жовтня 2019 року.
Встановити заставу у розмірі двохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 401 400 (чотириста одну тисячу чотириста) гривень 00 копійок, у разі внесення якої ОСОБА_9 підлягає звільненню з-під варти.
У випадку внесення застави та звільнення підозрюваного ОСОБА_9 з-під варти, покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_9 , що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3