Провадження № 1-кс/760/6679/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво № 6403/10 від 15.02.2018р. про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер та договір про надання правової допомоги),

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга.

Скарга обґрунтована тим, що 22.03.2019р. детектив НАБ України ОСОБА_5 направив ОСОБА_4 копію витягу з ЄРДР № 0000231, відповідно до якого 22.03.2019р., на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.03.2019р., були внесені відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 щодо можливого вчинення службовими особами державного агентства рибного господарства України, органів місцевого самоврядування та правоохоронних органів за ч. 2 ст. 249 КК України.

Разом з тим, ОСОБА_4 вважає, що детективом НАБ України ОСОБА_6 невиконано в повній мірі ухвалу слідчого судді, тому 12.04.2019р. поштовим відправленням направив детективу Національного бюро П`ятого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 заяву у кримінальному провадженні № 0000231, в якій просив детектива самостійно усунути допущені порушення при виконанні ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.03.2019р. та внести в повному обсязі відомості за заявою ОСОБА_4 від 15.02.2019р. щодо усіх видів кримінальних правопорушень, що були наведені у прохальній частині його заяви за ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 2 та ч. 4 ст. 368, ст. 441 КК України, яка 15.04.2019р. була отримана уповноваженою службовою особою.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав подану скаргу та просив її задовольнити в повному обсязі.

Детектив НАБ України ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, проте надіслав свої письмові пояснення з приводу поданої скарги. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду скарги, у зв`язку з чим слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у його відсутності.

Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Так, пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг є Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Як встановлено в ході судового розгляду скарги, 18.03.2019р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва задоволено скаргу ОСОБА_4 та зобов`язано уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_4 від 15.02.2019р.

22.03.2019р. Національним антикорупційним бюро України були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000231 за ч. 2 ст. 249 КК України та на адресу ОСОБА_4 був направлений відповідний витяг з ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється. Тому, саме слідчий визначає, які відомості необхідно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Крім того, Верховний Суд у своєму «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією» від 11.04.2017р. зазначив, що дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи без діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким.

Дискреційне повноваження надається у спосіб його закріплення в оціночному понятті, відносно-визначеній нормі, альтернативній нормі, нормі із невизначеною гіпотезою. Для позначення дискреційного повноваження законодавець використовує, зокрема, терміни «може», «має право», «за власної ініціативи», «дбає», «забезпечує», «веде діяльність», «встановлює», «визначає», «на свій розсуд». При реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних атах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що в діях службових осіб Національного антикорупційного бюро України відсутня бездіяльність, яка, на думку заявника ОСОБА_4 , виразилася у нездійсненні інших процесуальних дій (невиконання ухвали слідчого судді щодо внесення до ЄРДР всіх відомостей із поданої ОСОБА_4 заяви по кожному вчиненому кримінальному правопорушенню окремо, зокрема, за ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 2 та ч. 4 ст. 368, ст. 441 КК України), оскільки уповноваженим детективом НАБ України було виконано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.03.2019р. та внесено відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР за тією правовою кваліфікацією кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 249 КК України), за якою детектив вбачає наявність обставин, викладених у заяві.

Повторне внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за одними і тими ж заявами, рівно як і оскарження бездіяльності органу досудового розслідування, в разі такого повтореного невнесення, діючим законодавством не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 40, 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1