Справа №487/8053/18
Провадження №1-кс/487/6699/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.08.2019 року м.Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Миколаєва клопотання слідчого СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0004664 про призначення експертизи,-

ВСТАНОВИВ:
13.08.2019 року слідчий СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0004664, звернулась до слідчого судді з клопотанням про призначення комісійної судово-медичної експертизи.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0004664 від 29.11.2018 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 140, ч. 1 ст. 115 КК України. Для вирішення питань, які виникли в процесі розслідування зазначеного кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Частино 1 статті 244 КПК України передбачено, що у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Відповідно до ч. 6 ст. 244 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Із матеріалів клопотання встановлено, що в провадженні СВ Заводського ВП ГУ НП в Миколаївській області перебувають матеріали кримінального провадження №0004664 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 29.11.2018 за фактом неналежного виконання медичними працівниками своїх професійних обов`язків по наданню медичної допомоги вагітній, роділлі, породіллі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та її новонародженій дитині за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 140 КК України.

29.11.2018 до Заводського ВП ГУ НП в Миколаївській області надійшла заява ОСОБА_5 про те, що під час приймання пологів у його цивільної дружини ОСОБА_4 , внаслідок неналежного виконання професійних обов`язків лікарями акушерами акушерсько-гінекологічного відділення Миколаївської обласної клінічної лікарні (далі по тексту МОКЛ), настала смерть їх спільної дитини.

Крім того, до Заводського ВП ГУ НП в Миколаївській області на гарячу лінію «102» 02.12.2018 надійшло повідомлення з МОКЛ, щодо настання 02.12.2018 смерті в умовах реанімаційного відділення МОКЛ породіллі ОСОБА_4 .

Під час проведення досудового розслідування встановлено наступне.

У березні 2018 року вагітна ОСОБА_4 в терміні 14 тижнів, 01.06.2018 стала на облік до лікаря акушера ОСОБА_6 жіночої консультації №3 м. Миколаєва (далі по тексту ЖК №3), з метою подальшого спостереження та розвитку плоду.

За час спостереження за вагітною ОСОБА_4 , патологій не було виявлено.

21.07.2018 ОСОБА_4 після проведеного УЗД дослідження поставлено діагноз «21-22 тиждень вагітності, загроза передчасних пологів». Після чого, вагітну направлено до відділення патології вагітних пологового будинку №3.

12.11.2018 під час відвідування лікаря гінеколога ОСОБА_6 , вагітній ОСОБА_4 запропоновано госпіталізацію до відділення патології вагітних ПБ №3, у зв`язку з передвісниками пологів, оскільки вагітна скаржилась на біль у спині. На госпіталізацію ОСОБА_4 погодилась, але відповідно показам медичного персоналу ЖК №3 перебувала лише у денний час.

24.11.2018 у ранковий час, вагітна ОСОБА_4 , в ранковий час звернулась до чергового лікаря ПБ№3, зі скаргами на біль у попереку. ОСОБА_4 була оглянута лікарями ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , проведено пальпацію черевної порожнини та проведено УЗД дослідження плода та черевної порожнини.

Після проведення УЗД, лікарями ЖК №3 поставлено діагноз: «кам`яна хвороба нирок, ниркова коліка», та в подальшому лікарями консиліумом лікарів ПБ №3 та ЖК №3 прийнято рішення про переведення вагітної ОСОБА_4 до акушерсько-гінекологічного відділення МОКЛ.

24.11.2018 у приймальному відділенні МОКЛ ОСОБА_4 обстежено та направлено до акушерсько-гінекологічного відділення МОКЛ на стаціонарне лікування.

Під час перебування у вказаному відділенні, ОСОБА_4 , самостійно залишала приміщення стаціонару та у нічний час перебула поза його межами.

26.11.2018 від ОСОБА_4 до лікарів акушерсько-гінекологічного відділення МОКЛ, які здійснювали спостереження, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , надійшли скарги на водянисті виділення з пахових (пологових) шляхів.

У складі консиліуму зазначених лікарів, ОСОБА_4 , оглянуто на гінекологічному кріслі із застосуванням дзеркал, та для спостереження за вагітною, для виключення діагнозу підтікання навколоплідних вод, вагітній запропоновано пройти «Тест», який необхідно придбати за власні кошти. Вказаний тест ОСОБА_4 пройдений не був, в зв`язку із відсутністю на нього коштів, про що ОСОБА_4 власноруч написала відмову.

Для спостереження за вагітною лікарями акушерсько-гінекологічного відділення МОКЛ ОСОБА_4 надана підкладна, для виявлення навколоплідних вод.

В період спостереження за підкладною ОСОБА_4 з 26-27 листопада 2018, у денний час, наявність навколоплідних вод, виявлено не було.

28.11.2019 ОСОБА_4 залишилась у стаціонарному акушерсько-гінекологічного відділення МОКЛ та вже закладу не залишала.

29.11.2018 о 07:30 годині, ОСОБА_4 , почала скаржитися на періодичні болі в животі. Після чого її переведено до родильного залу.

Під час знаходження ОСОБА_4 у пологовому залі спостереження за породіллю здійснювалось акушеркою ОСОБА_11 та консиліумом лікарів в подальшому після виявлення підвищеної температури тіла, яка не знижувалась від введених жарознижувальних препаратів, появи ознобу, лікарями прийнято рішення проведення кесарського розтину.

Для проведення кесарського розтину та приймання новонародженої дитини, залучено неонатолога ОСОБА_12 .

Під час кесарського розтину, дитина ОСОБА_4 , не дивлячись на всі проведені реанімаційні заходи, виявилась мертвонародженою.

Стан ОСОБА_4 відповідно до показів лікарів під час проведення операції був вкрай тяжкий.

Для запобігання інших тяжких наслідків, ОСОБА_10 до операційної зали викликано головного експерта акушерства, гінеколога ОСОБА_13 та хірурга ОСОБА_14 .

В подальшому головним експертом прийнято рішення про надпіхвової ампутації матки ОСОБА_4 .

Для подальшого спостереження за породіллю, ОСОБА_4 у край тяжкому стані переведено до реанімаційного відділення МОКЛ, з попереднім діагнозом «Емболія навколоплідними водами, ДВС синдром, поліграна недостатність», де в період з 29.11.2018 по 02.12.2018, ОСОБА_4 перенесла чотири зупинки серця та втратила три літри крові та о 12:15 годин 02.12.2018 була констатована біологічна смерть після 45 хвилин безуспішних реанімаційних заходів.

Відповідно висновку судово-медичного експерта №3128 (розпочатої 04.12.2018 та закінченої 05.02.2019) смерть ОСОБА_4 настала в результаті розриву лівої підключичної вени з пошкодженням пристінкової плеври, яке ускладнилось внутрішньо плевральною кровотечею зліва з послідуючим загальним знекровленням.

Відповідно до висновку судово-медичного експерта №3129 (розпочатої 04.12.2018 та закінченої 05.02.2019), смерть новонародженої дитини Матюшевського чоловічої статі, настала в результаті порушення пуповинно-плацентарного кровообігу у вигляді тромбозу судин пуповини, хоріона, стовбурових ворсин, вогнищевих крововиливів і тромбозу в між ворсинчастому просторі, яке ускладнилось внутрішньоутробною гіпоксією з послідуючою загибеллю плоду, що підтверджується наявністю вираженого тромбозу судин пуповини з наявністю ділянки аневризмального розширення, ознак морфологічної незрілості головного мозку, легень, вілочкової залози, дефекту розвитку у вигляді поєднання між правим та лівим передсердями в товщі міжпередсердної перегородки (овальний отвір), розлад кровообігу внутрішніх органів у вигляді їх повнокров`я, крововилив у наднирники, набряку речовини головного мозку з периваскулярними діапедез ними крововиливами, що підтверджується гістологічно. Даний стан міг розвинутися на тілі внутрішньоутробного інфікування плоду у вигляді периепендиматиту, пневмонії змішаного ґенезу (аспіраційної та гематогенної), периепендиматиту та ознак запального інфекційного процесу плаценти та пуповини у вигляді: децидуіту, хоріоамніоніту, субхоріальногоінвервілезіту, фунікуліту, васкуліту судин пуповині, хоральної пластини, що підтверджується гістологічно.

Відповідно до висновку протоколу №3 засідання клініко-експертної комісії управління охорони здоров`я Миколаївської облдержадміністрації з розгляду випадку материнської смертності та інтранатальної загибелі плоду, комісія вважає, що основною причиною смерті ОСОБА_4 є масивна емболія навколоплідними водами під час пологової діяльності з розвитком кардіопульмонального шоку та гострого ДВЗ-синдрому, що призвело до поліорганної та полісистемної недостатності.

У зв`язку з невідповідністю медичних та судово-медичних даних щодо причин настання тяжких наслідків для породіллі, розбіжностями між висновками судово-медичних експертів та висновком КЕК, виникла необхідність в проведені комісійної судово-медичної експертизи щодо встановлення причинно-наслідкового зв`язку між неналежним виконанням професійних обов`язків медичного персоналу МОКЛ, ПБ №3, ЖК №3 та настанням тяжких наслідків для породіллі ОСОБА_4 для чого необхідні спеціальні знання в області судової медицини, акушерства та гінекології, терапії, нефрології, анестезіології, знань в проведені реанімаційних заходів, хірургії, та лікарів. Крім того, в Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом МОЗ України від 17.01.1995 №6, експертиза у справах про притягнення до кримінальної відповідальності медичних працівників за професійні правопорушення проводиться комісійне.

Відповідно до заяви потерпілої ОСОБА_15 , яка є матір`ю померлої ОСОБА_4 , остання просить доручити проведення комісійної судово-медичної експертизи експертній установі з іншої області.

07.06.2019 слідчим направлено кримінальне провадження зі здобутими матеріалами, медичною документацією на виконання ухвали слідчого судді від 25.04.2019 про проведення комісійної судово-медичної експертизи до Херсонського обласного бюро судово-медичних експертиз.

Ухвалі слідчого судді виконана не була .

З метою забезпечення швидкого, повного, всебічного та неупередженого розслідування кримінального провадження, виникла необхідність у проведенні комісійної судово-медичної експертизи.

Вказане свідчить про те, що для вирішення питань зазначених у клопотанні необхідні спеціальні знання, встановлення цих обставин має істотне значення для кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 84, 93, 242-245, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0004664 про призначення експертизи - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадження № 0004664, зареєстрованому в ЄРДР 29.11.2018 р. комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Миколаївського обласного бюро судово-медичних експертиз, яке розташоване за адресою: м. Миколаїв, вул. Потьомкінська, 138.

На виконання експертів поставити наступні питання:

ЗАГАЛЬНІ ПИТАННЯ:

1. Яка безпосередня причина смерті ОСОБА_4 та чи перебуває вона у причинно-наслідковому зв`язку з неналежним виконанням професійних обов`язків медичними працівниками?

2. Яка безпосередня причина смерті дитини ОСОБА_4 та чи перебуває вона у причинно-наслідковому зв`язку з неналежним виконанням професійних обов`язків медичними працівниками?

3. Чи доношеною і зрілою народилась дитина ОСОБА_4 .?

4. Чи мала дитина ОСОБА_4 вроджені вади чи хронічні захворювання? Якщо так, то які саме, як вони вплинули на внутрішньоутробний розвиток дитини?

5. Чи малися у вагітної ОСОБА_4 хронічні захворювання, запалення? Якщо так, то які саме і як вони вплинули на внутрішньоутробний розвиток дитини та подальший стан породіллі?

6. Чи малися в матці та плаценті ОСОБА_4 запальні процеси, захворювання? Які саме? Якщо так, то чи вплинули вони на стан дитини та породіллі?

1. Щодо спостереження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у жіночій консультації АДРЕСА_1 , а саме:
1.1 Чи відповідало медичне спостереження та нагляд за вагітною ОСОБА_4 в умовах ЖК№3 Міського пологового будинку №3 клінічним протоколам/нормам, затверджених МОЗ України в період з постановки на облік до 23.11.2018? Якщо не відповідало, то чи призвело до настання тяжких наслідків для вагітної?

1.2 Чи було надано 24.11.2018 своєчасну, вірну, повну медичну допомогу, включаючи терміни і повноту діагностики та лікування відповідно до протоколів МОЗ України, вагітній ОСОБА_4 лікарем ОСОБА_16 .? Якщо ні, то чи призвели встановлені на експертизі порушення до настання тяжких наслідків для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної?

1.3 Що було підставою та чим регламентовано переведення ОСОБА_4 24.11.2018 з Міського пологового будинку №3 до МОКЛ? Якщо так, чим обґрунтований такий перевід?

1.4 З яким діагнозом ОСОБА_4 була переведена з пологового будинку №3 до МОКЛ та чи підтвердився такий діагноз у МОКЛ, якщо так то чим?

1.5 Чи потребувала ОСОБА_4 24.11.2018 перегляду акушерської тактики ведення та спостереження за вагітною та проведення останній кесарського розтину? Якщо ні, то чому?

1.6 Чи дотримувалась ОСОБА_4 медичних рекомендацій та чи виконувала лікарські призначення надані в умовах ЖК№3 Міського пологового будинку №3в період з постановки на облік до 23.11.2018? Якщо ні, то які наслідки для дитини та породіллі мало таке невиконання?

1.7 Чи відповідає дійсності виставлений 24.11.2018 ОСОБА_4 діагноз «кам`яна хвороба нирок, ниркова коліка»? Якщо так, то чим такий діагноз підтверджений?

1.8 Чи можливо було 24.11.2018 в умовах ЖК №3 Пологового будинку №3 попередити тяжкі наслідки для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної? Якщо так, то який саме алгоритм медичних заходів, з врахуванням стану вагітної, повинні були виконати медичні працівники пологового будинку №3? Чи були виконані ці алгоритми в наданні медичної допомоги в повному обсязі?

1.9 Чи мали місце дефекти в діагностиці ОСОБА_4 , ким саме вони були допущенні, їх причини, роль і причинно-наслідковий зв`язок з наступними шкідливими для дитини та породіллі наслідками?

1.10 Який саме «Тест» повинна була придбати ОСОБА_4 і для чого? В разі його проведення чи можливо було попередити тяжкі наслідки для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної?

1.11 Чи мала місце в даному випадку лікарська помилка, якщо так, то чим вона підтверджується, (прошу вказати конкретно медичну документацію, в якій це зафіксовано та дії працівників медичної установи)?

2. Щодо спостереження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у акушерсько-гінекологічному відділенні Миколаївської обласної клінічної лікарні (МОКЛ), а саме:
2.1 Чи відповідало медичне спостереження та нагляд за вагітною ОСОБА_4 клінічним протоколам/нормам, затверджених МОЗ України в період з 24.11.2018 по 29.11.2018? Якщо не відповідало, то чи призвело до настання тяжких наслідків для ОСОБА_4 та її дитини?

2.2 Чи було надано ОСОБА_4 в період з 24.11.2018 по 29.11.2018 своєчасну, вірну, повну медичну допомогу, включаючи терміни і повноту діагностики та лікування відповідно до протоколів МОЗ України? Якщо ні, то чи призвели встановлені на експертизі порушення до настання тяжких наслідків для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної?

2.3 Чи потребувала ОСОБА_4 в період 24.11.2018-28.11.2018 перегляду акушерської тактики ведення та спостереження за вагітною та проведення останній кесарського розтину? Якщо ні, то чому?

2.4 Чи дотримувалась ОСОБА_4 медичних рекомендацій та чи виконувала лікарські призначення надані в умовах відділення в період з 24.11.2018 до 29.11.2018? Якщо ні, то які наслідки для дитини та породіллі мало таке невиконання?

2.5 Чи можливо було в період 24.11.2018-28.11.2018 в умовах відділення попередити тяжкі наслідки для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної? Якщо так, то який саме алгоритм медичних заходів, з врахуванням стану вагітної та її дитини, повинні були виконати медичні працівники? Чи були виконані ці алгоритми в наданні медичної допомоги в повному обсязі?

2.6 Чи погіршувався стан ОСОБА_4 та її дитини в період з 24.11.2018 по 29.11.2018 та які заходи були прийняті у цей період та чи відповідають клінічним протоколам/нормам, затверджених МОЗ України? Чому саме в цей період не було прийнято рішення про проведення кесарів розтин?

2.7 Чи мали місце дефекти в діагностиці ОСОБА_4 , ким саме вони були допущенні, їх причини, роль і причинно-наслідковий зв`язок з наступними шкідливими для дитини та породіллі наслідками?

2.8 Чи мала місце в даному випадку лікарська помилка, якщо так, то чим вона підтверджується, (прошу вказати конкретно медичну документацію, в якій це зафіксовано та дії працівників медичної установи)?

2.9 Чи вчасно ОСОБА_4 переведено до пологової зали? Якщо ні, то чи перебуває невчасний перевід у причинно-наслідковому зв`язку з подальшим настанням тяжких наслідків для вагітної, роділлі, породіллі та її дитини?

3. Щодо знаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у пологовому залі акушерсько-гінекологічного відділення Миколаївської обласної клінічної лікарні (МОКЛ), а саме:
3.1 Чи належним чином та своєчасно здійснювався нагляд (вимірювання тиску, температури тіла, КТГ плода, кардіоргамма породіллі, тощо) за ОСОБА_4 .? Якщо ні то чому саме?

3.2 Чи було надано ОСОБА_4 в період знаходження останньої в пологовій залі своєчасну, вірну, повну медичну допомогу, включаючи терміни і повноту діагностики та лікування відповідно до протоколів МОЗ України? Якщо ні, то чи призвели встановлені на експертизі порушення до настання тяжких наслідків для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної?

3.3 Чи можливе виникнення в умовах пологової зали ускладнення для стану ОСОБА_4 у вигляді емболії навколоплідними водами? Якщо так, то чим таке ускладнення підтверджується?

3.4 Чи можливо було в умовах пологової зали попередити тяжкі наслідки для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної? Якщо так, то який саме алгоритм медичних заходів, з врахуванням стану вагітної та її дитини, повинні були виконати медичні працівники? Чи були виконані ці алгоритми в наданні медичної допомоги в повному обсязі?

3.5 Чи мали місце дефекти в діагностиці ОСОБА_4 , ким саме вони були допущенні, їх причини, роль і причинно-наслідковий зв`язок з наступними шкідливими для дитини та породіллі наслідками?

3.6 Чи мала місце в даному випадку лікарська помилка, якщо так, то чим вона підтверджується, (прошу вказати конкретно медичну документацію, в якій це зафіксовано та дії працівників медичної установи)?

3.7 Чи вчасно ОСОБА_4 переведено до операційної? Якщо ні, то чи перебуває невчасний перевід у причинно-наслідковому зв`язку з подальшим настанням тяжких наслідків для вагітної, роділлі, породіллі та її дитини?

4. Щодо знаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у операційній залі Миколаївської обласної клінічної лікарні (МОКЛ), а саме:
4.1 Чи належним чином здійснювався нагляд (вимірювання тиску, температури тіла, КТГ плода, кардіоргамма породіллі, тощо) за ОСОБА_4 .? Якщо ні, то чому саме?

4.2 Чи було надано ОСОБА_4 в період знаходження останньої в операційній своєчасну, вірну, повну медичну допомогу, включаючи терміни і повноту діагностики та лікування, проведення хірургічного втручання відповідно до протоколів МОЗ України? Якщо ні, то чи призвели встановлені на експертизі порушення до настання тяжких наслідків для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної?

4.3 Чи можливе виникнення в умовах операційної ускладнення для стану ОСОБА_4 у вигляді емболії навколоплідними водами? Якщо так, то чим таке ускладнення підтверджується?

4.4. В якому стані ОСОБА_4 переведена до операційної МОКЛ та з яким діагнозом?

4.4 Чи можливо було в умовах операційної попередити тяжкі наслідки для дитини ОСОБА_4 та самої вагітної? Якщо так, то який саме алгоритм медичних заходів, з врахуванням стану вагітної та її дитини, повинні були виконати медичні працівники? Чи були виконані ці алгоритми в наданні медичної допомоги в повному обсязі?

4.5 Чи мали місце дефекти в діагностиці та спостереженні за ОСОБА_4 , ким саме вони були допущенні, їх причини, роль і причинно-наслідковий зв`язок з наступними шкідливими для дитини та породіллі наслідками?

4.6 Чи мала місце в даному випадку лікарська помилка, якщо так, то чим вона підтверджується, (прошу вказати конкретно медичну документацію, в якій це зафіксовано та дії працівників медичної установи)?

4.7 Чи вчасно ОСОБА_4 виконано кесарів-розтин? Якщо ні, то чи перебуває даний факт у причинно-наслідковому зв`язку з подальшим настанням тяжких наслідків для вагітної, роділлі, породіллі та її дитини?

4.8 Коли саме ОСОБА_4 було підключено катетер до лівої підключичної вени та яка була в цьому необхідність?

4.9 Чи вірно виконано маніпуляцію у вигляді підключення катетеру до лівої підключичної вени (у відповідності до інструкцій, норм, правил та наказів МОЗ України?). Якщо ні, хто з медичних працівників несе відповідальність за вказану медичну дію та чи могло це привести до тяжких наслідків здоров`ю та життю ОСОБА_4 .?

4.10 Чи можливо було в умовах операційної зали попередити настання та прогресивний розвиток емболії навколоплідними водами у ОСОБА_4 .?

4.11 Який діагноз виставлено ОСОБА_4 після проведення операції кесарів-розтин та чи відповідає даний діагноз записам в медичній документації породіллі, а також клінічним та лабораторним даним?

4.12 Які саме внутрішні органи, або їх частки ампутували ОСОБА_4 під час її знаходження у операційній залі? Яка була в цьому необхідність? Чи підтверджується така необхідність клінічними та лабораторними даними? Якщо не було необхідності, хто з медичних працівників несе відповідальність за вказану медичну дію та чи могло це привести до тяжких наслідків здоров`ю та життю ОСОБА_4 .?

4.13 Чи проведені усі хірургічні втручання ОСОБА_4 в умовах операційної МОКЛ, у відповідності до інструкцій та наказів МОЗ України? Якщо ні, то які норми порушено та чи перебувають встановлені на експертизі порушення у причинно-наслідковому зв`язку з настанням тяжких наслідків для ОСОБА_4 та її дитини?

4.14 Чи підтверджується діагноз ОСОБА_4 «Емболія навколоплідними водами»? Якщо так, то чим саме?

4.15 Яка причина настання у ОСОБА_4 емболії навколоплідними водами? Чи є така емболія наслідком невірних медичних дій відносно ОСОБА_4 .? Якщо так, тоді яких саме дій?

4.16 Чи вплинуло хірургічне втручання, видалення органів або їх часток на погіршення стану здоров`я дитини та самої ОСОБА_4 , а також діагнозу «Емболія навколоплідними водами» та подальшої смерті роділлі?

4.17 Чи можливе попередження настання у ОСОБА_4 гострого гнійний ендоміометриту? Чи міг гострий гнійний ендоміометрит провокувати емболію?

5. Щодо знаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у реанімаційному відділенні Миколаївської обласної клінічної лікарні (МОКЛ), а саме:

5.1 В якому стані до реанімаційного відділення переведено з операційної зали ОСОБА_4 та з яким діагнозом? Який діагноз породіллі виставлено безпосередньо в реанімаційному відділенні?

5.2 Які реанімаційні заходи застосовувались до ОСОБА_4 за час перебування в реанімаційному відділенні?

5.3 Чи було надано ОСОБА_4 в період знаходження останньої в реанімації своєчасну, вірну, повну медичну допомогу, включаючи терміни і повноту діагностики та лікування, проведення хірургічного втручання відповідно до протоколів МОЗ України? Якщо ні, то чи призвели встановлені на експертизі порушення до настання тяжких наслідків для ОСОБА_4 .?

5.4 Чи можливо було в умовах реанімації попередити тяжкі наслідки для ОСОБА_4 .? Якщо так, то який саме алгоритм медичних заходів, з врахуванням стану останньої, повинні були виконати медичні працівники? Чи були виконані ці алгоритми в наданні медичної допомоги в повному обсязі?

5.5 Чи мали місце дефекти в лікуванні ОСОБА_4 , ким саме вони були допущенні, їх причини, роль і причинно-наслідковий зв`язок з наступними тяжкими наслідками?

5.6 Чи мала місце в даному випадку лікарська помилка, якщо так, то чим вона підтверджується, (прошу вказати конкретно медичну документацію, в якій це зафіксовано та дії працівників медичної установи)?

5.7 Які реанімаційні заходи призвели до розриву підключичної вени? Чи описані ці заходи в медичній документації? Якщо ні, то чому?

5.8 Чи призвів розрив лівої підключичної вени до настання біологічної смерті ОСОБА_4 .?

5.9 Чи можливо було врятувати життя ОСОБА_4 при своєчасному виявленні розриву лівої підключичної вени?

5.10 Який алгоритм медичних дій має бути виконано та відповідно до яких інструкцій при виявленні розриву підключичної вени, з метою попередження тяжких наслідків для пацієнта?

5.11 Чи можлива міграція катетера під час реанімаційних заходів та чи є це наслідком неправильних дій (яких саме) лікарів під час первинної установки підключичного катетера?

Для проведення комісійної судово-медичної експертизи направити кримінальне провадження №0004664, речові доказі отримані під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження, в тому числі оригінали та копії медичної документації ОСОБА_4 , медичну картку новонародженої дитини, протоколи патологоанатомічного розтину трупа новонародженої дитини та ОСОБА_4 , в тому числі гістологічний матеріал у кримінальному провадженні №0004664 від 29.11.2018.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України.

Всі клопотання експерта покласти на слідчого СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 .

Висновок експерта надати слідчому СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Заводського
районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1