печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 червня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва із клопотанням про накладення арешту на квартиру (загальна площа: 236,2 кв.м, житлова площа: 194,5 кв.м, кількість кімнат-2), розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка відповідно до інформаційної довідки № 167804678 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 23.04.2019, на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , обґрунтовуючи своє клопотання тим, що Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування, а Київською місцевою прокуратурою № 6 процесуальне керівництво по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000793 за ознаками складу злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 21.02.2019 до Печерського УП ГУ НП у м. Києві надійшло звернення ОСОБА_5 щодо підроблення довідки ТОВ "БТІ ЄВРОФАСП" (, адреса реєстрації 02094, м. Київ, бульвар Верховної ради, 36-А) до технічного паспорту № 2018-23 від 26.06.2018 р., за підписом директора ОСОБА_6 , яка посвідчує факт передачі горища власнику квартири АДРЕСА_2 та факту протиправного збільшення площі зазначеної квартири.

Так, відповідно до заяви, ОСОБА_5 , є власником квартири АДРЕСА_3 (далі Квартира АДРЕСА_4 . Вказана квартира була придбана ОСОБА_5 на підставі Договору купівлі-продажу, нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 15.07.2016 року під реєстраційним номером 1382. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності загальна площа квартири АДРЕСА_4 складає 223,7 кв.м.

Як вбачається з технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 , складеного КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», висота окремих приміщень квартири АДРЕСА_4 становить 3,16 м (висота приміщень під квартирою АДРЕСА_2 ) та 6,50 м. (висота приміщень під дахом).

На час придбання квартира АДРЕСА_4 знаходилась в незадовільному стані, про що 15.02.2016 року було складено Акт обстеження технічного стану житлового приміщення (квартири). Зокрема згідно вказаного акту було встановлено, що між квартирою АДРЕСА_4 та квартирою АДРЕСА_5 , що на час проведення обстеження належали одному власнику громадянину ОСОБА_8 , були відсутні перекриття. Вони були зруйновані громадянином ОСОБА_8 з метою об`єднання квартир без отримання відповідного дозволу на реконструкцію квартири АДРЕСА_6 . В Акті також було зафіксовано відсутність перекриття між квартирою та дахом будівлі (у зв`язку з відсутністю в будівлі горища внутрішній простір між квартирою АДРЕСА_4 та дахом є частиною квартири АДРЕСА_4 ), та перебування даху в незадовільному стані.

Таким чином на час придбання квартири АДРЕСА_4 вона являла собою приміщення висотою 6,50 метрів з відсутністю перекриття між нею та суміжною квартирою АДРЕСА_2 . Я, як майбутній власник цієї квартири, взяла на себе зобов`язання влаштувати міжквартирне перекриття між квартирою АДРЕСА_4 та квартирою АДРЕСА_2 та здійснити ремонт даху, який в зв`язку з відсутністю горища в будинку, був за своєю суттю одночасно стелею квартири АДРЕСА_4 .

На даний час в квартирі АДРЕСА_4 проведено ремонтні роботи, влаштовано перекриття між квартирою АДРЕСА_4 та квартирою АДРЕСА_2 , яка фактично знаходиться над квартирою АДРЕСА_4 .

Однак, 05 лютого 2019 року було виявлено, що власником квартири АДРЕСА_2 здійснюється захоплення внутрішнього простору квартири АДРЕСА_4 шляхом влаштування дерев`яної підлоги в межах внутрішнього простору квартири АДРЕСА_4 (за рахунок висоти приміщення 6,50 м та руйнування стін квартири АДРЕСА_2 ). В зв`язку з виявленням такого правопорушення, комісією у складі директора ОСББ «Альошин», представника ОСОБА_5 , та власника квартири АДРЕСА_7 було складено Акт про правопорушення, в якому зафіксовано, що дозвільна документація на здійснення будівельних робіт власником квартири АДРЕСА_2 не надавалася, власник квартири АДРЕСА_2 на виклик директора ОСББ «Альошин» не з`явився, пояснень не надав.

Як стало відомо з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, інформація на якому знаходиться у відкритому доступі, власником квартири АДРЕСА_2 на момент складання заяви про злочин є ОСОБА_4 . Загальна площа квартири АДРЕСА_2 згідно даних реєстру становить 236,2 кв. м.

Право власності набуто на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 25.06.2018 року під реєстровим номером 2223, довідки до технічного паспорту № 2018-23 від 26.06.2018 р., серія та номер: б/н, видавник: ТОВ "БТІ-ЄВРОФАСП"; технічного паспорту, серія та номер: 2018-23, виданий 26.06.2018, видавник: ТОВ "БТІ-ЄВРОФАСП"; додатку до протоколу № 8 загальних зборів мешканців буд. АДРЕСА_8 , серія та номер: б/н, видавник: Голова правління ОСББ "АЛЬОШИН" ОСОБА_10 ; акту приймання-передачі, серія та номер: б/н, виданий 14.10.2009, видавник: Голова правління ОСББ "АЛЬОШИН" ОСОБА_10 .

Як вбачається з довідки до технічного паспорту № 2018-23 від 26.06.2018 р., виданої ТОВ «БТІ-ЄВРОФАСП», загальна площа різниться відносно Договору купівлі-продажу квартири № 2223 від 25.06.2018 року за рахунок приєднання площі горища на підставі протоколу загальних зборів мешканців будинку АДРЕСА_8 від 16.09.2003 року № 8 та Акту приймання-передачі горища від 26.12.2003року. Самочинного перепланування та реконструкції не виявлено.

Однак, в є підстави вважати, що площа квартири АДРЕСА_2 була штучно та протизаконно збільшена за рахунок площі внутрішнього простору належної ОСОБА_5 на праві власності квартири АДРЕСА_4 , що обґрунтовується наступним.

На підставі Розпорядження Печерської районної у м. Києві державної адміністрації № 240 від 10.03.2006 року «Про передачу житлового комплексу на вул. Богомольця, 5 з комунальної власності територіальної громади Печерського району у власність та баланс ОСББ «Альошин»» на баланс ОСББ «Альошин» було передано нежитловий фонд будинку № 5 по вул. Богомольця в м. Києві. Як вбачається з Акту приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс, складеного 08.08.2006 року, в результаті обстеження активів житлового комплексу за адресою: Богомольця, 5, що передається з балансу КР «Липкижитлосервіс» на баланс ОСББ «Альошин», було зафіксовано серед інших й такі показники цього житлового комплексу: кількість поверхів 6, горищне приміщення відсутнє.

Таким чином, даним актом підтверджується відсутність горища в будинку АДРЕСА_9 .

Згідно даних технічної інвентаризації будинку АДРЕСА_9 станом на 19.02.2002 р. загальна площа квартири АДРЕСА_2 становить 41,8 кв. м., а отже збільшення площі квартири до розміру 236,2 кв. м за рахунок приєднання до нього горища, якого в будинку не існує, не відповідає дійсності.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту визначати порядок користування спільним майном відповідно до статуту об`єднання. Будь-яких прав об`єднання на передачу у власність спільного майна закон не передбачає.

Згідно ст.ст. 4.1.-4.2. Статуту ОСББ «Альошин» в редакції від 28.08.2002 року спільне майно співвласників багатоквартирного будинку складається з неподільного та загального майна. Неподільне майно перебуває у спільній сумісній власності співвласників багатоквартирного будинку. Неподільне майно не підлягає відчуженню.

Відповідно до ст. 4.3. Статуту ОСББ «Альошин» в редакції від 28.08.2002 року до частин та елементів будинку, які перебувають у спільній сумісній власності членів об`єднання, належать тамбури, сходові клітини, вестибюлі, міжквартирні коридори, горища тощо. Така норма статуту є загальною, що повністю кореспондується з вимогами діючого законодавства. Окремим абзацом в ст. 4.3. Статуту ОСББ «Альошин» зафіксовано площу наявних в будинку частин та елементів будинку, що перебувають у спільній сумісній власності членів об`єднання, це: тамбур 2,1 кв.м., коридор-3,1 кв.м., вбиральня 3,4 кв.м., сходові клітини 389,6 кв.м., підвал 474,7 кв.м.

Таким чином, Статут ОСББ «Альошин» також не містить посилань на наявне поряд з іншими об`єктами права спільної сумісної власності в будинку АДРЕСА_10 , як було зазначено вище горища не має.

В зв`язку з викладеним є підстави вважати, що довідка ТОВ «БТІ ЄВРОФАСП» (, адреса реєстрації 02094, м. Київ, бульвар Верховної ради, 36-А) до технічного паспорту № 2018-23 від 26.06.2018 р., за підписом директора ОСОБА_6 є завідомо підробленим документом, що посвідчує факт передачі горища власнику квартири АДРЕСА_2 та факт збільшення площі квартири АДРЕСА_2 за рахунок площі горища, та яка стала підставою для протиправного збільшення площі квартири АДРЕСА_2 за рахунок площі внутрішнього простору належної ОСОБА_5 квартири АДРЕСА_4 та реєстрації за ОСОБА_4 права власності на квартиру збільшеного розміру.

Крім того, діючим законодавством не передбачено такого документа як довідка в якості підстави набуття права власності на реконструйоване нерухоме майно. Відповідно до п. 45 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, що діяла на час реєстрації 25.06.2018 року права власності ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 площею 236,2 кв.м.) для державної реєстрації права власності на реконструйований об`єкт нерухомого майна обов`язково серед іншого подається документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта.

Жодна довідка чи протокол загальних зборів не є та не міг бути підставою для реєстрації права власності на реконструйований об`єкт згідно вимог діючого законодавства.

Відповідно до інформаційної довідки № 167804678 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 23.05.2019, ОСОБА_4 на праві приватної власності належить об`єкт нерухомого майна квартира (загальна площа: 236,2 кв.м, житлова площа: 194,5 кв.м, кількість кімнат-2), розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.
Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна», при розгляді справ судам слід з`ясовувати, чи не придбано наявне у винного майно на кошти, здобуті злочинним шляхом. Якщо вироком суду встановлено, що майно придбано на кошти, здобуті злочинним шляхом, стягнення на відшкодування заподіяної шкоди може бути звернуто на таке майно незалежно від того, чи є воно спільною власністю подружжя або спільною власністю інших осіб.
В засідання прокурор не з`явився звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, що передбачає ч. 2 ст. 131 КПК України.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За вимогами п. 3 ч. 2 та ч. 5 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, конфіскації майна як виду покарання, який накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Постановою слідчого - майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру (загальна площа: 236,2 кв.м, житлова площа: 194,5 кв.м, кількість кімнат-2), розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка відповідно до інформаційної довідки № 167804678 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 23.04.2019, на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1