Провадження № 11-сс/824472/2019 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: в порядку КПК

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 жовтня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря : ОСОБА_5 ,
за участю представника
заявника: ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.07.2019 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого щодо неповернення тимчасово вилученого майна, повернуто останньому,
ВС Т А Н О В И Л А:
21.06.2019 року адвокат ОСОБА_6 в інтересах фізичної особи підприємця ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва на бездіяльність слідчого, щодо неповернення тимчасово вилученого майна.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.07.2019 року вказану скаргу було повернуто особі, яка її подала.
Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що адвокат ОСОБА_6 звернувся зі скаргою на неповернення тимчасово вилученого майна з пропуском строку на оскарження такої бездіяльності, та не порушує питання про поновлення цього строку.
Заслухавши доповідача, адвоката ОСОБА_6 , який підтримав подану ним апеляційну скаргу та просив її задовольнити, вивчивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Частина 3 вказаної статті передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частиною 1 статті 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У ч. 8 вказаної вище статті встановлено, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом.
Так, Київським апеляційним судом засобами факсимільного зв`язку про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 неодноразово повідомлялася Генеральна прокуратура України, зокрема, й про судове засідання, призначене на 10 годину 50 хвилин 30.10.2019 року, однак, у вказаний час представник прокуратури не з`явився, жодних клопотань про відкладення не подав, у зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що неявка прокурора, який був належним чином повідомлений, не перешкоджає розгляду апеляційної скарги.
Частиною 1 статті 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Пунктом 3 частини 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Відповідно до Листа ВССУ № 1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» від 09.11.2012 року, під бездіяльністю слідчого слід розуміти невчинення тих дій, які слідчий повинен здійснити відповідно до вимог КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Частиною 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Тобто, в межах кримінального провадження особа повинна обґрунтовано вважати, що правоохоронні органи діють у спосіб, передбачений КПК України.
Таким чином, оскільки тимчасово вилучене майно не було повернуто законному володільцю, він мав усі підстави вважати, що воно утримується органами досудового розслідування на законних підставах.
Адвокатом ОСОБА_6 було здійснено низку дій для встановлення правового статусу тимчасово вилученого майна, і тільки після цього він зміг прийти до висновку про наявність в діях правоохоронних органів бездіяльності, яка була оскаржена ним у передбачені законом строки.
Таким чином, колегія суддів не може погодитися з висновками суду першої інстанції про повернення скарги адвоката ОСОБА_6 , у зв`язку з чим оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.07.2019 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого щодо неповернення тимчасово вилученого майна, повернуто останньому скасувати, а матеріали скарги повернути до суду першої інстанції для виконання вимог ст. ст. 306-307 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

____________________ ___________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_8 ОСОБА_4