ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6512/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" вересня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

представників потерпілої ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0007777 від 14 липня 2016 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України,

в с т а н о в и в:
18 вересня 2019 року захисником ОСОБА_6 під час розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 за ч.2 ст. 156 КК України заявлений відвід судді ОСОБА_9 , який є головуючим у вказаному кримінальному провадженні.

У заяві про відвід захисником зазначено, що розгляд кримінального провадження під головуванням судді ОСОБА_9 є неможливим через наявність підстав, що викликають сумнів в його неупередженості, оскільки головуючий під час розгляду кримінального провадження необґрунтовано задовольняв клопотання прокурора, які були подані у порушення вимог закону.

Зокрема зазначається, що прокурор ОСОБА_3 , порушуючи норми КПК України та пропустивши строк дії терміну ухвали суду, під час судового засіданні оголосив усне клопотання про встановлення обов`язків обвинуваченому ОСОБА_8 , яке стороні захисту надано не було.

Наведені обставини дали підстави стороні захисту сумніватися в тому, що суддя ОСОБА_9 може всебічно, повно та об`єктивно розглянути кримінальне провадження.

В судовому засіданні сторона захисту та обвинувачений ОСОБА_8 підтримали заяву про відвід та просили її задовольнити.

Прокурор та представники потерпілої вважали, що підстави для задоволення заяви з наведених в ній доводів відсутні.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Разом з цим, передбачених законом підстав для відводу судді ОСОБА_9 у заяві захисником ОСОБА_6 не наведено, а його доводи про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_9 є неспроможними.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 1.10.1082р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р).

Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

Разом з тим, заявником не наведені мотиви, які б свідчили про неможливість розгляду суддею ОСОБА_9 кримінального провадження, не наведено достовірних фактів, які могли б свідчити про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_9 , або наявність сумнівів в об`єктивності, незалежності та неупередженості судді.

З огляду на викладене, заява захисника ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_9 задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, ст. 372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0007777 від 14 липня 2016 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя