№ провадження 1-кс/495/5211/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 листопада 2019 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській ОСОБА_4 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Білгород-Дністровський, Одеської області, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

12.11.2019 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що 11 листопада 2019 року приблизно о 10 годині 40 хвилин ОСОБА_5 проник на територію домоволодіння АДРЕСА_1 , де здійснивши напад із застосуванням насильства, заволодів майном ОСОБА_7 .
Досудовим розслідуванням встановлено наступне. 11 листопада 2019 року приблизно о 10 годині 50 хвилин, точний час при досудовому розслідуванні встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 проходив по АДРЕСА_1 , в якому мешкає потерпілий ОСОБА_7 , про що ОСОБА_5 знав заздалегідь, оскільки довгий час проживає поруч з потерпілим. В цей час у ОСОБА_5 виник корисний умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом нападу, а саме майном та грошовими коштами ОСОБА_7 , реалізуючи який, він зайшов на територію домоволодіння АДРЕСА_1 через незачинену на запірний пристрій хвіртку. Далі прослідувавши по двору виявив, що двері в приміщення лазні відчинені, зайшов у приміщення, зачинивши за собою двері, в якому почав чекати потерпілого ОСОБА_7 , для нападу на якого з метою його дезорганізації вирішив застосувати аерозольний дезодорант, який виявив в приміщені. Через деякий час потерпілий ОСОБА_7 , повернувшись додому, зайшов у двір, звернув увагу на те, що двері в лазню були зачинені, однак він перед тим як піти, залишив їх в відчиненому положенні. Далі ОСОБА_7 підійшов до споруди лазні та зайшов у приміщення, в якому перебував ОСОБА_5 , який втілюючи свій злочинний умисел розпилив в область обличчя потерпілого дезодорант, й почав наносити удари руками в область голови, при цьому застосовуючи скляні пляшки, які виявив також в цьому приміщенні. Здійснюючи напад на потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_5 вимагав надати йому грошові кошти. Захищаючись від ударів, переживаючи за життя та здоров`я, потерпілий став вибігати з приміщення лазні з метою виклику допомоги, коли в цей час ОСОБА_5 зірвав з його лівої руки годинник марки Orient EM5A, та продовжуючи наносити удари також вибіг з приміщення лазні до двору, з якого вибіг на вулицю, та з місця вчинення злочину зник.

На підставі ст. 208 КПК України 11 листопада 2019 року ОСОБА_5 о 19 годині 50 хвилин було затримано.

12 листопада 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Слідчий зазначає, що є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 вчинив особливо тяжкий злочин, за який відповідно до ч.3 ст.187 КК України передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, під час вчинення злочину застосував фізичне насилля відносно потерпілого та з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого (оскільки підозрюваний та потерпілий є сусідами), вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим просить задовольнити клопотання.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, просив обрати у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив обрати у відношенні нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, свою вину визнав частково, пояснивши при цьому, що дійсно заволодів майном потерпілого ОСОБА_7 , однак не згоден з обставинами, на які вказує слідчий у своєму клопотанні, а саме не згоден з тим, що він готувався до нападу заздалегідь та проник до іншого приміщення.

Захисник адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись при цьому на те, що слідчим невірно кваліфіковані дії ОСОБА_5 за ч.3 статті 187 КК України проникнення у інше приміщення, оскільки він знаходився в приміщенні, 4/25 частин домоволодіння якого належить дідусю підозрюваного, який є членом його сім`ї та зареєстрований за вказаною адресою. Вважає, що дії ОСОБА_5 необхідно кваліфікувати за ч.1 статті 187 КК України. Зазначила, що слідчим не доведено того, що до підозрюваного не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою та того, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування і суду та може впливати на потерпілого. Просила врахувати, що ОСОБА_5 раніше не притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності, має сім`ю, з якими підтримує тісні зв`язки, є студентом 4 курсу Херсонського державного аграрного університету, має постійне місце роботи, де характеризується позитивно. З урахуванням зазначеного просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні був допитаний потерпілий ОСОБА_7 , який пояснив, що він впізнав підозрюваного ОСОБА_5 , як особу, яка здійснила напад на нього та заволоділа належним йому майном. Так, 11 листопада 2019 року приблизно об 11.00 годині потерпілий, повертаючись додому, зайшов у двір та підійшов до споруди лазні. Коли він зайшов у середину приміщення, йому в очі підозрюваний розпилив дезодорант та почав наносити удари руками в область голови, при цьому застосовуючи скляні пляшки. Підозрюваний вимагав від нього грошові кошти. В момент нанесення ударів потерпілий почав вибігати з приміщення лазні для того, щоб викликати допомогу та саме в цей момент підозрюваний зірвав з його лівої руки годинник. Після чого також наніс ще додатково декілька ударів, підозрюваний вибіг з приміщення лазні та зник.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:
1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;
2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;
6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

В судовому засіданні встановлено, 12.11.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

11.11.2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст.. 208 КПК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується показаннями потерпілого ОСОБА_7 та іншими, зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, відомості про яке внесене 11.11.2019 року до Єдиного Реєстру Досудових Розслідувань за №0002765, яке відноситься до категорії особливо тяжкого кримінального правопорушення, та за яке, у разі доведеності вини останнього, передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, слідчий суддя вважає за необхідним задовольнити клопотання та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, оскільки кримінальне правопорушення, у скоєні якого підозрюється ОСОБА_5 вважається особливо тяжким, розмір застави щодо нього не може бути меншим вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та перевищувати трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, матеріальне становище підозрюваного, вік, сімейний стан, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, має постійне місце проживання, враховуючи також те, що підозрюваний до кримінальної відповідальності притягається вперше, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор», строком на 60 діб тобто до 09.01.2020 року включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , 15 січня 2000 року вираховувати з 11.11.2019 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 13.11.2019 року складає 160560,00 (сто шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- не відлучатися за межі Білгород-Дністровського району без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати слідчому Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 паспорт громадянина України та інші документи, які надають право на перетинання державного кордону України;
- заборонити спілкуватися зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського ВПГУНП в Одеській області за першим його викликом.
Попередити ОСОБА_5 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя