Справа №:755/7691/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0003736 від 09 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: автомобіля марки «Фіат Браво», р/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля, які вилучено під час огляду місця події від 09 травня 2019 року, за адресою: м. Київ, б-р Перова, 22.
Клопотання мотивовано тим, що 09 травня 2019 року, за адресою: м. Київ, б-р Перова, 22, при перевірці документів на право керування транспортним засобом у ОСОБА_5 , яка керувала автомобілем марки «Фіат Брава», р/н НОМЕР_1 встановлено, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу має ознаки підробки.
09 травня 2019 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за адресою м. Київ, б-р Перова, 22, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_5 , під час якого вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля.
Вказане майно має доказове значення у кримінальному провадженні.
14 травня 2019 року вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0003736 від 09 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Слідчий у судовому засіданні заявив клопотання про поновлення строку на звернення до суду з клопотанням після тимчасового вилучення майна, оскільки зазначений строк пропущений з поважних причин, так як вилучення майна відбулось у святковий день, а саме 09 травня 2019 року, коли працівники поліції брали участь в охороні громадського порядку, тому клопотання подане 14 травня 2019 року по закінченню вихідних днів. Також підтримав у повному обсязі клопотання про накладення арешту та просив його задовольнити, оскільки зазначене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, вислухавши доводи слідчого, дослідивши матеріали, яким обґрунтовується клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов такого висновку.
Згідно із ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
При цьому, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах визначеного строку.

Враховуючи, що обов`язок наданням причинам пропуску процесуального строку статусу поважних законодавцем покладено саме безпосередньо на слідчого суддю, а обов`язок по доведенню цієї поважності на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Як зазначає слідчий тимчасово вилучене майно було 09 травня 2019 року, коли працівники поліції брали участь в охороні громадського порядку, а наступними днями були вихідні дні.
Враховуючи зазначене, слідчий суддя приймає до уваги пояснення слідчого та вважає їх такими що заслуговують на увагу, враховуючи фактичну часову неможливість своєчасного виконання вимог передбачених процесуальним законодавством через наявність святкового та вихідних днів.

На підставі зазначеного слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про поновлення строків для звернення з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події 09 травня 2019 року майно підлягає задоволенню.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
09 травня 2019 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за адресою м. Київ, б-р Перова, 22, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_5 , під час якого вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Як вбачається з ч. 1 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києвівід 14 травня 2019 року автомобіля марки «Фіат Браво», р/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля, визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вище зазначені речі, які були вилучені 09 травня 2019 року під час огляду місця події є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчим підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 28 квітня 2019 майно, а саме: автомобіля марки «Фіат Браво», р/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1