22 серпня 2019 р. Справа № 621/1550/18 провадження № 1-кп/632/24/19
У Х В А Л А

22 серпня 2019 року м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі колегії суддів: головуючого ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 ,обвинуваченого ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_8 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Первомайського міськрайонного суду Харківської області перебуває вказане кримінальне провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Під час судового розгляду прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який був застосований щодо ОСОБА_7 , оскільки останній був неодноразово засуджений, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, а також у зв`язку із тим, що ризики, які були підставою для обрання ОСОБА_7 вказаного запобіжного заходу, не змінились та продовжують існувати.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала клопотання прокурора.

Обвинувачений проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що був застосований до нього під час досудового розслідування, не заперечував.

Захисник поклався на розсуд суду.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах питання, яке вирішується, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згіднозч.1ст.183КПК Українитримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

25 квітня 2018 року слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова відносно ОСОБА_7 був застосований запобіжний захід увигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Підставою прийняття такого рішення слідчим суддеюстала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочинів, передбачених ч.4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115КК України, яка підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, метою запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПКУкраїни - переховуванню від органів досудового розслідування та суду; знищенню, переховуванню або спотворенню будь-яких із речей та документів, які маютьістотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконному впливу на потерпілута свідків у цьому ж кримінальномупровадженні; вчиненню іншого кримінального правопорушення.

21 червня 2018 року слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова строк тримання підозрюваного під вартою було продовжено в межах строку досудового розслідування до 05 липня 2018 року, включно.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 05 липня 2018 року, вказаний запобіжний захід, застосований відносно ОСОБА_7 , продовжений по 02 вересня 2018 року, включно.

У подальшому застосований запобіжний захід неодноразово продовжувався судом, останній раз - по 23 серпня 2019 року, включно.

Відповідно до ст. 199 КПК України, при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених уст. 184 цього Кодексу, враховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно зі ст. 194 КПК України, під час розгляду вказаного питання суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті, та згідно з положеннями ст. 178, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу обвинуваченого та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 , який неодноразово засуджувався за вчинення злочинів проти власності, в тому числі тяжких та особливо тяжкого злочину, обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України розбійному нападі та умисному вбивстві, вчиненому із корисливих мотивів, за які передбачене максимальне покарання у виді довічного позбавлення волі, ризики, які виправдовують тримання його під вартою і були підставою для застосування цього запобіжного заходу та продовження строку його дії, а саме те, що він, опинившись на волі зможе: ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення; вчинити інше кримінальне правопорушення, не зменшилися і продовжують існувати, суд доходить висновку про доцільність продовження раніше застосованого щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо питання, чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу, то суд у світлі даних, які характеризують обвинуваченого, а також даних про його місце проживання, рід занять, майновий стан, соціальні зв`язки, зв`язки з країною, в якій він піддається кримінальному переслідуванню, вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.

Поряд з цим, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, суд серед іншого враховує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно.

Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX).

Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sinequanon) належності її продовжуваного тримання під вартою рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 219, заява № 42310/04).

Так, у цій справі, строк утримання обвинуваченого під вартою не виходить за межі, визначені КПК України, та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході судового розгляду було встановлено наявність передумов, регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 даного Кодексу, тобто тривалість строку тримання під вартою відповідає критерію розумності.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 331, 369 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», застосований відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 25 квітня 2018 року, продовжити по 20 жовтня 2019 року, включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору негайно після її оголошення та направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

Суддя:ОСОБА_1