Справа №523/9480/18
Провадження №1-кп/523/494/19
УХВАЛА
про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

18 червня 2019 року

Головуючий суду присяжних - суддя Суворовського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
в присутності підсудного ОСОБА_6
в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінального провадження №0000015, внесеного до ЄРДР 02.01.2017 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, українця за національністю, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, зі слів працюючого за наймом у сфері будівництва, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до затримання фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не маючого судимості в силу ст.89 КК України,

у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
На розгляді Суворовського районного суду м.Одеси знаходяться означені матеріали кримінального провадження та під час судового розгляду ухвалою від 08.05.2019 року підсудному ОСОБА_6 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ОУВП №21 УДПтСУ в Одеській області, строк якого спливає 06 липня 2019 року.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав до суду письмове клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підсудного ОСОБА_6 , мотивуючи його тим, що судовий розгляд ще триває, строк тримання підсудного під вартою спливає, а ризики, передбачені ст.177 КПК України (зокрема, переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, можливості вчинення нового злочину), не відпали.
Заслухавши в судовому засіданні позиції захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 які не погоджуючись з доводами прокурора, просили змінити підсудному запобіжний захід на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, мотивуючи це необґрунтованістю підозри, відсутністю ризиків та позитивними характеристиками підсудного, а також вислухавши з цих же питань думку підсудного ОСОБА_6 , який підтримав своїх захисників, дослідивши наявні в розпорядженні суду матеріали судового провадження, головуючий суду присяжних доходить наступного.

Відповідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого, а вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
За ч.3 ст.331 означеного Кодексу, під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією статтею, вирішує головуючий, а за п.24 ч.1 ст.3 цього ж Кодексу, судове провадження кримінальне провадження у суді першої інстанції, яка включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.
Статтею 177 вказаного Кодексу регламентовано, що метою застосування запобіжного заходу, наряду з іншим, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати злочинну діяльність.

Згідно з ст.178 зазначеного Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Пунктом 4 ч.2 ст.183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За обвинувальним актом, підсудному ОСОБА_6 висунуте обвинувачення у скоєнні особливо тяжких злочинів, передбачених, ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України, за кваліфікуючими ознаками нападу з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаного із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень та умисного вбивства з корисливих мотивів, які передбачають можливістю призначення покарання, зокрема, у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна.

Як встановлено під час судового провадження та слідує з обвинувального акту, незважаючи на те, що підсудний ОСОБА_6 не має судимості в силу ст.89 КК України, останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, офіційно неодружений та непрацевлаштований, не має утриманців, а під час досудового розслідування в межах цього кримінального провадження протягом майже року перебував у розшуку та за відомостями УІТ МВС України раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного насильницького злочину корисливої спрямованості.
Наведені обставини, у взаємозв`язку з результатами допиту свідків ОСОБА_7 і ОСОБА_8 та з дослідженням деяких письмових доказів й відеозаписів, обумовлюють відсутність міцних соціальних зв`язків підсудного ОСОБА_6 в місці його фактичного проживання та обґрунтовують існування ризиків вчинення нових злочинів, свідчать про стійкість позиції останнього до скоєння протиправних діянь, що у контексті загрози призначення покарання у випадку доведеності провини у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, об`єктивно доводять існування ризиків ймовірного ухилення зазначеної особи від суду та незаконного впливу на потерпілого і деяких ще не допитаних судом свідків, а також підтверджують актуальність раніше встановлених в суді й передбачених ст.177 КПК України ризиків.

Проте, викладені у розглядуваному клопотанні доводи прокурора ОСОБА_3 щодо незастосування до підсудного ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у зв`язку з вчиненням останнім інкримінованого злочину із застосуванням насильства, - головуючим суду присяжних до уваги не приймається, адже за ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.
Частиною 4 ст.183 КПК України регламентовано, що не визначення розміру застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, або який спричинив загибель людини, належить до права суду, а не до його обов`язків.
Аналогічні позиції викладені у п.2 Розділу 3.5 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 07.02.2014 року, погодженого Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 07.02.2014 року.

Згідно зі ст.8, ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість держави, а принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог п.3 ст.5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.63 рішення у справі «Доронін проти України» від 19 лютого 2009 року), при обранні чи продовженні застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, навіть у справах про вбивство та при спробі обвинуваченого зникти із одночасним супротивом працівникам правоохоронного органу при затриманні, національні суди мають розглядати можливість застосування тих чи інших альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою, а посилання при цьому головним чином на тяжкість обвинувачення, не уявляє собою «відповідної і достатньої» підстави.
Отже, приймаючи до уваги викладене та виходячи із визначених в обвинувальному акті обставин інкримінованих підсудному ОСОБА_6 злочинів, зважаючи на досить тривалий строк перебування останнього під вартою та приймаючи до уваги доводи захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ураховуючи перебування вказаного підсудного на стадії досудового розслідування протягом майже року у розшуку, а також у взаємозв`язку з неналежним забезпеченням стороною обвинувачення явки свідків до суду та неможливістю за таких обставин закінчити судовий розгляд у більш стислий термін, головуючий суду присяжних доходить висновку про слушність заявлених стороною захисту доводів, з огляду на що станом на теперішній час жоден із більш м`яких запобіжних заходів до означеного підсудного не зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків на стадії судового розгляду та запобігти встановленим в суді ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а відтак клопотання прокурора ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню.

Одночасно, з урахуванням сукупності викладеного та враховуючи положення ч.3 ст.183, ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України, зважаючи на характер й обставини інкримінованих підсудному ОСОБА_6 діянь, що за версією сторони обвинувачення потягло загибель людини і тому обумовлює певну виключність такого випадку, а також беручи до уваги майновий і сімейний стан вказаного підсудного та наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, головуючий суду присяжних вважає за необхідне одночасно визначити зазначеному підсудному альтернативний вид запобіжного заходу - заставу в цьому кримінальному провадженні у винятковому розмірі, визначеному абзацом 2 ч.5 ст.182 означеного Кодексу.
Керуючись ст.ст.8-9, 177-178, 182-183, 331, 369-372, Главою 18 КПК України, головуючий суду присяжних -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підсудному ОСОБА_6 , обвинуваченому у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, задовольнити частково.

Продовжити на час подальшого судового провадження підсудному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у скоєнні злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в «ОУВП №21» Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 16 серпня 2019 року.

Відповідно до ч.3 ст.183, ч.5 ст.182 КПК України, ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», визначити розмір застави, як альтернативного виду запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підсудним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч.7 ст.42 КПК України, у розмірі 2000 (дві тисячі) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3842000 (три мільйони вісімсот сорок дві тисячі) гривень.

Роз`яснити підсудному ОСОБА_6 , що згідно зі ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні у будь-який момент ним або застоводавцем коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, після чого підсудний звільняється з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на підсудного ОСОБА_6 наступні обов`язки: повідомити суд про своє місце проживання та прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування із потерпілими, свідками та експертами в даному провадженні.

Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 16.08.2019 року.

Копії ухвали направити для виконання начальникові «ОУВП №21» Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України, а також надати іншим заінтересованим особам.

На підставі Рішення Конституційного Суду України №4-р/2019 від 13.06.2019 року, ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою набирає законної сили після спливу строку на апеляційне оскарження в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, а в іншій частині, - негайно після проголошення.

Головуючий суду присяжних - суддя: ОСОБА_1