У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чигирин, Черкаської обл., громадянин України, із середньо освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, без місця реєстрації та постійного місця проживання, раніше не судимого, в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004844 від 10 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_7 разом із своїми товаришами, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 09 червня 2019 року, приблизно о 21 год 00 хв, приїхали до закладу «Фабор», що знаходиться в ПКіВ «Гідропарк» з метою відпочинку. В цей же час там перебували ОСОБА_5 та ОСОБА_10

10 червня 2019 року, приблизно о 01 год 30 хв, під час перебування та відпочинку у вищевказаному закладі «Фабор», що знаходиться за адресою м. Київ, Броварський просп. 10а, між ОСОБА_10 та ОСОБА_9 виник словесний конфлікт, під час якого останні вийшли на вулицю для вирішення сутички.

Під час перебування на вулиці до вище вказаних осіб, між якими виник конфлікт, підійшли ОСОБА_11 разом з ОСОБА_8 та раніше невідомий їм ОСОБА_5 .

В цей час ОСОБА_5 , зжавши руку у кулак, наніс ОСОБА_11 , який в той момент стояв перед ним, один удар в область обличчя.

Відповідно висновку експерта №042-1547-2019 дані наданої медичної документації на ім`я ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідчать про те, що під час звернення за медичною допомогою 10 червня 2019 року о 01 год 55 хв у нього мали місце тілесні ушкодження у виді закритої черепно-мозкової травми забій головного мозку з формуванням епідуральної гематоми лівої лобної ділянки, перелому лобної кістки зліва з явищами гемосинусу, гематома м`яких тканин лівої лобної-скроневої ділянки, садна лобної ділянки зліва, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Зазначені ризики підтверджуються тим, що підозрюваний не має постійного місця проживання та реєстрації, а також роботи. Крім того, 05 серпня 2019 року Київською місцевою прокуратурою №8 скеровано до суду обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України. У зв`язку із чим застосування більш м`якого запобіжного заходу не дозволить забезпечити запобігання вище вказаним ризикам. Також зважаючи на те, що

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти клопотання, оскільки вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 121 КК України, враховуючи долучені до матеріалів клопотання докази, є спірною, оскільки ОСОБА_5 завданий один удар потерпілому. При цьому, потерпілий перебував у стані алкогольного сп`яніння та, згідно з показами свідків, поводився в той час брутально і виклично. Крім того, підозрюваний захищав свого знайомого проти потерпілого та його двох друзів. Дані обставини, на його думку, можуть свідчити про наявність необхідної оборони у діях підозрюваного. Крім того, вважає необґрунтованими ризики зазначені прокурором, оскільки підозрюваний не переховувався від органу досудового розслідування, як і немає жодних підтверджень того, що впливав чи намагався впливати на потерпілого та свідків. В місті Києві ОСОБА_5 не має зареєстрованого місця проживання, оскільки є сиротою, яким держава належним чином не опікується, а проживає на території заводу «Атек», де обладнано територію для проживання та розвитку молоді. Із зазначених підстав вважав за можливе застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 10 червня 2019 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0004844.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

29 вересня 2019 року о 20 год 30 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30 вересня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке. що готується) від 18 червня 2019 року, протоколом допиту потерпілого від 18 червня 2019 року, протоколами допиту свідків від 10 та 11 червня 2019 року, протоколом перегляду цифрового відеозапису від 11 червня 2019 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 11 червня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, то слід зазначити таке.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідчий суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, без реєстрації та постійного місця проживання у місті Києві, офіційно не працює, 05 серпня 2019 року Київською місцевою прокуратурою №8 направлено до суду обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду та можливість впливати на потерпілого і свідків у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Підстав для обрання до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
У ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч. 4 ст. 182 КПК України, та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38 420 грн 00 к. та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Саме такий розмір застави у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочину, що інкримінуються підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного та належний контроль з боку можливих заставодавців під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
клопотання - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвала діє 30 (тридцять) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Взяти під варту ОСОБА_5 в залі суду.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 20 год 30 хв 29 вересня 2019 року.
Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38 420 грн 00 к. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.
У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за кожною вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування з потерпілим ОСОБА_11 ;
носити електронний засіб контролю.
Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 30 хв 02 жовтня 2019 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1