судді Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду ОСОБА_1 у провадженні № 51-4903 впс19
Ухвалою колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі ухвала ВС) від 03 жовтня 2019 року постановлено залишити без задоволення клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про направлення кримінального провадження за апеляційною скаргою на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 12 вересня 2019 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до Київського апеляційного суду.
Не погоджуюсь із постановленим рішенням та, тому висловлюю окрему думку.
Прийняте ухвалою ВС від 03 жовтня 2019 року рішення мотивовано тим, що згідно з абзацом 2 ч. 3 ст. 34 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) питання про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду вирішується колегією у складі п`яти суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду за поданням складу суду, визначеного для розгляду кримінального провадження, або за клопотанням сторін не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала. А тому колегія вважає, що питання про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду апеляційної інстанції в цьому конкретному випадку не належить до повноважень Верховного Суду.
На мою думку, вказане міркування не відповідає дійсності з огляду на таке.
Згідно зі ст. 4 Закону України від 7 червня 2018 року № 2447-VIII«Про вищий антикорупційний суд», яка визначає повноваження цього суду, Вищий антикорупційний суд здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях.
З цих положень вбачається, що з моменту зміни процесуального закону в частині визначення юрисдикції Вищого антикорупційного суду останній втрачає повноваження здійснювати судовий контроль та розглядати справи у непідсудних йому кримінальних провадженнях і як суд першої інстанції, і як суд апеляційної інстанції.
Згідно з п. 20-2 розділу XI «Перехідні положення» КПК у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена цим Кодексом як суду першої інстанції, суду апеляційної інстанції та слідчих суддів, поширюється на кримінальні провадження, відомості за якими про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня набрання чинності цим Законом, якщо досудове розслідування здійснюється або здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Із матеріалів провадження вбачається, що досудове розслідування здійснюється третім слідчим відділом Управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України, а отже, за правилами підсудності, визначеними КПК, це кримінальне провадження не відноситься до підсудності Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до ст. 30 КПК у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом. Відмова у здійсненні правосуддя не допускається.
Частиною 3 ст. 34 цього Кодексу передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Згідно з ч. 2 ст. 33 КПК кримінальне провадження в апеляційній інстанції здійснюють відповідні апеляційні суди, а також Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду.
Таким чином, Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду є судом апеляційної інстанції щодо кримінальних проваджень, підсудних Вищому антикорупційному суду, який наділений такими ж повноваженнями, як і інші суди апеляційної інстанції.
З огляду на викладене питання передачі кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 12 вересня 2019 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду до іншого суду апеляційної інстанції має вирішувати колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду. А положення абзацу 2 ч. 3 ст. 34 КПК визначає повноваження Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду як суду апеляційної інстанції стосовно кримінальних проваджень, які підсудні Вищому антикорупційномусуду, як суду першої інстанції суду.
Суддя ОСОБА_1