УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника адвоката ОСОБА_3 , особу, в інтересах якої подано клопотання ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000390 від 08.05.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000390 від 08.05.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

З поданого клопотання вбачається, що 21.08.2019 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси було задоволено клопотання сторони обвинувачення та накладено арешт на зазначене у клопотанні майно.

В обґрунтування поданого клопотання заявника посилається на ту обставину, що арешт було накладено на майно добросовісного набувача, яким є ОСОБА_4 , що на думку заявника в повній мірі підтверджується долученими до клопотання про скасування арешту майна документами.

Відтак, оскільки громадянин ОСОБА_4 не є належним суб`єктом застосування заходів забезпечення кримінального провадження, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.08.2019 року арешт майна заявник просить скасувати.

Заявник в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав вимоги заявленого клопотання.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, разом з тим від слідчого надійшла заява про розгляд вказаного клопотання за його відсутності, в якому останній просив в задоволенні поданого клопотання відмовити.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.08.2019 року було задоволено клопотання сторони обвинувачення та накладено арешт на зазначене у клопотанні майно. Підставою для прийняття вказаного рішення слідчим суддею стала відповідність вилученого майна критеріям речових доказів, в зв`язку з чим, з метою забезпечення його збереження та подальшого проведення, зокрема, експертних досліджень з таким майном, було застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Згідно абзацу 1 ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до абзацу 2 ч. 10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Враховуючи викладені норми національного законодавства, твердження заявника в частині того, що ОСОБА_4 , який згідно доводів заявника являється добросовісним набувачем арештованого майна є неналежним суб`єктом застосування відносно нього заходів забезпечення кримінального провадження є необґрунтованими та безпідставними, оскільки арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів може бути накладений на майно будь-якої фізичної особи, зокрема й на майно добросовісного набувача.
Разом з тим, слідчий суддя окрему увагу акцентує на вищевказаних доводах заявника в частині того, що ОСОБА_4 являється добросовісним набувачем арештованого майна та зазначає наступне. Так, документи, які долучені на підтвердження викладених обставин належним чином не завірені, долучені без відповідного перекладу, без усіх необхідних для такого роду документів реквізитів, в зв`язку з чим слідчий суддя не може поданими документами обґрунтовувати своє процесуальне рішення.
Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання не містить правових підстав для скасування накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.08.2019 року арешту майна, а відтак, в задоволенні поданого клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000390 від 08.05.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1