КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1076/19
Провадження № 1-кс/534/392/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2019 року м.Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про арешт майна,

в с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся заступник начальника СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 із клопотанням, погодженим з прокурором, в якому порушує питання про накладення арешту на майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучено у останнього в ході проведення огляду предметів у приміщенні службового кабінету №37 відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області, розташованому по вул.Добровольського, 6 у м.Горішні Плавні Полтавської області, що є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та на якому можуть зберігатись сліди кримінального правопорушення, а саме на ручну пилку з руків`ям червоного кольору та встановленим на ній полотном по металу, визначивши місцем зберігання вказаного майна кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська область, м.Горішні Плавні, вул.Добровольського, 6.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження вмотивовано слідчим необхідністю збереження речових доказів.

Виходячи із змісту внесеного клопотання, 09.07.2019 близько 10 год. 00 хв. під час обходу території охоронцем ТОВ «Козацька стріла», що здійснює охорону обєктів ПрАТ «Полтавський ГЗК», розташованого по вул.Будівельників, 16 у м.Горішні Плавні, виявлено факт крадіжки нового кабелю «ПвЭВ-10 3х95/16», номенклатурний номер № НОМЕР_1 , довжиною близько 53 м., який був прокладений від підстанції «Південно-Західна №1» до першої анкерної опори повітряної лінії 6Кв.

Внаслідок таємного викрадення кабельно-провідникової продукції, ПрАТ «Полтавський ГЗК» було заподіяно матеріального збитку загальною сумою 50959,40 грн.

Відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000621 від 10.07.2019 та розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

Заступник начальника СВ відділення поліції №2 ОСОБА_4 в суді просив клопотання задовольнити, посилаючись на викладенні у ньому обставини та зазначив, що вказане у клопотанні майно, а саме пилка, визнана речовим доказом та могла зберегти та собі сліди кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання не заперечував.

Будучи належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, ОСОБА_5 (власник майна) в судове засідання не прибув та звернувся із заявою про проведення розгляду справи за його відсутності, проти застосування арешту не заперечував.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд зазначає про наступне.

Як вбачається з приєднаних до клопотання матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000621 від 10.07.2019 за фактом викрадення майна ПрАТ «Полтавський ГЗК».

Згідно із заявою ОСОБА_5 від 12.07.2019, останній добровільно видав працівникам поліції пилку по металу, за допомогою якої він здійснив крадіжку кабелю на території ПрАТ «Полтавський ГЗК», та яку було оглянуто відповідно до протоколу огляду предметів від 12.07.2019.

В ході проведеного огляду, зазначена вище пилка по металу, що добровільно видані ОСОБА_5 , були вилучені працівниками поліції.

Згідно із постановою заступника начальника СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП від 12.07.2019, вилучене під час огляду майно, а саме ручна пилка з руків`ям червоного кольору та встановленим на ній полотном по металу, визнана речовим доказом та передана на зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №2 (а.с.15).
У відповідності до вимог ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ст.168 КПК України, вилучені в ході огляду речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ст.171 КПК України, може бути накладено арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.
Згідно із вимогами ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна було подано слідчим наступного робочого дня (15.07.2019), тобто з дотриманням ч.5 ст.171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За таких обставин, враховуючи те, що тимчасово вилучене майно, відповідає критеріям ст.98 КПК України, є знаряддям кримінального правопорушення, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене майно.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.98,170-173 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Клопотання заступника начальника СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно задовольнити повністю.
Накласти арешт на вилучене в ході огляду майно, що було добровільно видано ОСОБА_5 , а саме: на ручну пилку з руків`ям червоного кольору та встановленим на ній полотном по металу, яку помістити для зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська область, м.Горішні Плавні, вул.Добровольського, 6.
Арешт на майно накладається до його скасування у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.
Роз`яснити, що учасники кримінального провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, у відповідності до ст.174 КПК України.
Копію ухвали вручити учасника судового розгляду.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.
Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1