"21" листопада 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що досудовим розслідуванням встановлено, що 14.07.2018 приблизно о 18.30, ОСОБА_5 , знаходячись навпроти магазину «Самовар» за адресою: м. Харків, пров. 1-й Лісопарковський 7, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в процесі раптово виниклого конфлікту із малознайомим йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи на фоні раптово виниклих неприязних відносин, маючи злочинний прямий умисел, направлений на спричинення йому тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наніс потерпілому зі значною силою один удар кулаком правої руки в область обличчя зліва, від якого потерпілий втратив рівновагу і впав на спину, вдарившись головою об асфальт та втратив свідомість. В результаті нанесеного потерпілому умисного удару, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_7 , згідно довідки лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018 наступні тілесні ушкодження: важку черепно-мозкову травму, забій головного мозку, субдуральні пластинчаті крововиливи обох півкуль головного мозку, забій м`яких тканин потилочної ділянки, лівої щоки, перелам підстави середньої черепної ямки зліва (клінічно), які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпечності для життя в момент їх заподіяння.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 25.07.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 121 КК України.
Допитаний як підозрюваний ОСОБА_5 вину свою визнав частково, та наніс один удар ОСОБА_7 . Однак не визнає кваліфікацію злочину. Та показав, що 14.07.2018 о 18.30 між ним і знайомим ОСОБА_7 виник конфлікт, в результаті чого наніс один удар правою рукою в область обличчя зліва потерпілому, від удару ОСОБА_7 втратив свідомість.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду.
В ході досудового розслідування отримано висновок судово-медичної експертизи №12-14/591-а/18 від 23.08.2018, згідно з яким у ОСОБА_7 мала місце закрита черепно -мозкова травма: забій головного мозку, внутрішньо черепові крововиливи, синець лівої половини обличчя що відносяться до легких тілесних ушкоджень.
У зв`язку з тим, що у висновку судово-медичної експертизи № 12-14/591-а/18 від 23.08.2018 містяться суперечливі дані, аніж вказано в довідці лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018, виникла необхідність в проведенні комісійної судово-медичної експертизи потерпілому ОСОБА_7
05.09.2018 з метою проведення комісійної судово-медичної експертизи потерпілому ОСОБА_7 до Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи була направлена ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про проведення зазначеної експертизи по кримінальному провадженню з додатками.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.08.2018 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 24.09.2018
У зв`язку зі складністю кримінального провадження, постановою керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 від 21.09.2018 строк досудового розслідування продовжений до 3-х місяців, тобто до 24.10.2018.
Разом з тим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.09.2018 строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 24.10.2018, тобто у межах строку досудового розслідування.
23.11.2018 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк досудового розслідування продовжений до 4-х місяців, тобто до 24.11.2018.
Разом з тим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.10.2018 строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 24.11.2018, тобто у межах строку досудового розслідування.
Чотирьохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчується 24.11.2018, а завершити досудове слідство з об`єктивних причин до вказаного строку не представилось можливим, оскільки в ході досудового розслідування призначено комісійну судово-медичну експертизу, яка на теперішній час комісією експертів не виконана, та планується к закінченню 05.12.2018.
Таким чином, у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати висновок комісійної судово медичної експертизи; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
Незважаючи, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний великий обсяг слідчих дій, однак, у зв`язку з його особливою складністю, для закінчення досудового розслідування необхідно отримати висновок зазначеної судової експертизи, він буде проаналізований, при цьому відомості у висновку вказаної експертизи дадуть змогу забезпечити швидке, повне та неупереджене розслідування, ознайомити учасників кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування та скласти обвинувальний акт підозрюваному.
Провести вказані слідчі та процесуальні дії у передбачений законом строк не представилося можливим, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строків досудового розслідування.
Сторона обвинувачення зазначає, що закінчити досудове розслідування в строк до 24.11.2018 не виявляється можливим, а вказані процесуальні дії не могли бути здійснені та завершені раніше з об`єктивних причин.
В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали подане клопотання.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 не заперечуваа проти задоволення клопотання.
25.07.2018 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке ушкодження, тобто умисне тяжке ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 21.09.2018 продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме до 24.10.2018.
Надані стороною кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується: зверненням 18.07.2018 до правоохоронних органів ОСОБА_8 із заявою про спричинення тілесних ушкоджень її колишньому чоловіку ОСОБА_7 14.07.2018; зверненням 18.07.2018 до правоохоронних органів ОСОБА_7 із заявою про спричинення тілесних ушкоджень 14.07.2018; показаннями свідків ОСОБА_8 від 19.07.2018, ОСОБА_9 від 20.07.2018, (лікаря) ОСОБА_10 від 03.09.2018, потерпілого ОСОБА_7 від 02.08.2018, які містяться в протоколах їх допитів відповідно; довідкою лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018; оглядом запису камери спостереження за адресою: м. Харків, пров.1-й Лісопарківський 7.
Відповідно до ч. 1 ст. 295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ч. 3 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Відповідно до ч. 4 ст. 294 КПК України, строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
Наданими слідчому судді матеріалами об`єктивно підтверджено посилання сторони обвинувачення на неможливість на даний час завершити досудове розслідування, у зв`язку з тим, що на даний час необхідно отримати висновок комісійної судовомедичної експертизи, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25.07.2000 у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, прокурором, слідчим в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в чотирьохмісячний строк, передбачений ст. 219 КПК України. Доводи сторони обвинувачення про необхідність отримання висновку комісійної судово медичної експертизи, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, узгоджуються з наданими матеріалами.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого - задовольнити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1