Ухвала

Іменем України

Провадження 1-кс/712/6825/18

Справа № 712/13692/18

09 листопада 2018 року м.Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Черкаського відділу поліції ГУНП В Черкаській області ОСОБА_7 , у кримінальному провадження № 0007296 від 22.10.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 21.10.2018р. до поліції надійшла заява ОСОБА_8 про те, що 21.10.2018 року близько 09 год. 30 хв. виявила свою сестру ОСОБА_9 , 1936 року народження, за місцем її проживання в АДРЕСА_1 з тілесними ушкодженнями, після чого після перебування на лікуванні остання померла та причиною смерті було констатовано черепно-мозкову травму.

Відомості до ЄРДР за даними матеріалами внесені 22.10.2018р. за № 0007296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
07.11.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 21.10.2018р. в ході конфлікту наніс своїй матері ОСОБА_9 декілька ударів долонями в область голови, внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження - черепно-мозкову травму і забій головного мозку, від яких остання померла.

Беручи до уваги, що ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, з метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідка, вчиняти інші злочини, слідчий за погодженням з прокурором вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, встановленим ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор і слідчий підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу і наполягали на його задоволенні.

Захисник заперечив проти доводів клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність будь-яких ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Просив відмовити у обранні запобіжного заходу.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадженн, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного слідчий суддя приходить до таких висновків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження - протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідка ОСОБА_8 , даними лікарського свідоцтва про причину смерті.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, необґрунтованими є доводи прокурора щодо ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення ним нових злочинів. Наявність таких ризиків в даному випадку обумовлюється виключно тяжкістю покарання, яке може бути застосоване до підозрюваного у випадку доведеності його вини. Проте ступень значущості такого ризику нівелюється об`єктивними даними, які характеризують особу підозрюваного, та обставинами його життєдіяльності (відсутність судимостей, відсутність негативних характеристик, наявність місця роботи, відсутність даних про невиконання процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні).

Натомість цілком об`єктивними є доводи щодо можливості незаконного впливу на свідка, оскільки останній може з метою уникнення від кримінальної відповідальності використовувати свої можливості та здійснювати вплив на свідка ОСОБА_8 з метою зміни показів, які можуть мати значення для досудового розслідування. Про існування таких ризиків свідчать обставини події кримінального правопорушення. При цьому ступень значущості таких ризиків особливо значний на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризику, передбаченого ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Разом з тим, в порушення п.3 ч.1 ст.194 КПК стороною обвинувачення не доведено достатніх підстав на підтвердження неможливості застосування до підозрюваного іншого виду запобіжного заходу ніж той, що пов`язаний з позбавленням його волі.

Варто зауважити, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. В цьому контексті слід враховувати, що вид запобіжного заходу, який необхідно застосовувати до підозрюваного, не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних обставин, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний працевлаштований та має постійне місце проживання, раніше не притягався до кримінальної відповідальності. Тож з урахуванням даних про особу підозрюваного, його спосіб життя, міцність соціальних зв`язків, його поведінку, на теперішній час не вбачається вкрай необхідним застосування до нього найсуворішого запобіжного заходу, що відповідно до ч.4 ст.194 КПК України дає підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Тож з урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ступінь суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, що посягають на життя та здоров`я особи, враховуючи зміст ризиків, на запобігання яких необхідне застосування запобіжного заходу, вбачається за необхідне застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати житлове приміщення у нічний час та покладанням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Визначаючи вказаний вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного варто звернути увагу, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, враховуючи повідомлені ним обставини про те, що після отримання травми потерпілою підозрюваним не вчинено заходів по наданню медичної допомоги потерпілій, така поведінка в контексті наявного досвіду та обставин життєдіяльності підозрюваного свідчить про його неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю, що свідчить про недостатність застосування до підозрюваного менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останнього.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 182, 184, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 22 години до 06 год. без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

3) утримуватися від спілкування із свідком ОСОБА_8 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу визначити тривалістю у 60 діб, тобто на період до 07 січня 2019 року включно.

Здійснення контролю за виконанням домашнього арешту покласти на начальника Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання цих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому і прокурору.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1