Справа № 703/1473/19
1-кс/703/672/19

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 квітня 2019 р. слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду в м. Смілі клопотання ст. слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Карабалівки Павлоградського району Дніпропетровської області, проживаючій в АДРЕСА_1 (зареєстрована по АДРЕСА_2 ), громадянці України, непрацюючій, раніше не судимій, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, визначеного ч. 2 ст. 121 КК України,
встановив:
Ст. слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 звернулась до суду з погодженим прокурором клопотанням про обрання міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_6 , яка підозрюється в тому, що близько 20 год. 26 лютого 2018 року, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в будинку АДРЕСА_1 , під час раптово виниклого конфлікту кухонним ножем нанесла один удар в черевну порожнину ОСОБА_7 , спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини з пошкодженням судин брижі та тонкого кишківника, які за ознакою небезпеки для життя, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень і в наслідок яких потерпілий ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.
Дії ОСОБА_6 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 КК України.
28 лютого 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні цього кримінального правопорушення.
В судовому засіданні прокурор клопотання про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підтримав, та пояснив, що на даному етапі слідства зібрано достатньо доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні відповідного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.
На даний час наявні ризики, що вона буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжуватиме злочинну діяльність та вчинятиме інші кримінальні правопорушення і незаконно впливати на свідків та родичів потерпілого.
Враховуючи, що ОСОБА_6 вчинила тяжкий злочин, до неї слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Підозрювана та її захисник не заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, однак просили обмежити його певним часом. Захисник зазначив, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, утримує малолітню дитину, яка потребує постійного нагляду лікаря-педіатра, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, за місцем проживання характеризується позитивно. Крім того, підозрювана сам викликала працівників поліції, сприяла працівникам поліції у розкриттю злочину.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Як вбачається із ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснювати дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення свідчать дані протоколу огляду місця події від 26 лютого 2019 року, протокол допиту підозрюваної від 6 березня 2019 року та лікарське свідоцтво про смерть № 090 від 4 березня 2019 року.
Аналізуючи пояснення прокурора щодо наявних ризиків та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначає, що існують три ризики, які є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а саме: що підозрювана буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжуватиме злочинну діяльність та вчинятиме інші кримінальні правопорушення і незаконно впливати на свідків та родичів потерпілого.
Однак, відповідно до п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_6 самостійно викликала працівників поліції, повідомила про всі обставини спричинення тілесні ушкодження ОСОБА_8 та активно сприяла у розкриттю злочину.
Наведеним спростовуються доводи прокурора про наявність ризику, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Ні в клопотанні слідчий, ні в судовому засіданні прокурор не обґрунтували яким чином підозрювана може перешкоджати розслідуванню у кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того, суд також враховує, що ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні наведеного кримінального правопорушення 28 лютого 2019 року. Прокурором не доведено, що з моменту набуття відповідного процесуального статусу дії підозрюваної свідчили про її намір переховуватись від органів досудового розслідування або суду чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Разом з тим слідчий суддя погоджується з думкою прокурора, що з метою уникнення покарання підозрювана може впливати на свідків, оскільки особисто знайома з ними і підтримує дружні стосунки.
В той же час, слідчий суддя враховує, що згідно з довідкою-характеристикою виконкому Косарської сільської ради №92 від 27 лютого 2019 року підозрювана проживає разом з матір`ю, має на утримані малолітнього сина, ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуває в декретній відпустці.
У відповідності з довідкою про судимість ОСОБА_6 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася.
Оскільки прокурором доведено наявність тільки одного ризику, викладених в клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.
В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що ні підозрювана, ні її захисник не заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляду домашнього арешту, суд вважає за можливе застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід в виді домашнього арешту, однак обмежити його певним часом.
Керуючись ст. 181,183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання ст. слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Карабалівки Павлоградського району Дніпропетровської області, проживаючої в АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певній період доби, заборонивши підозрюваному залишати місце фактичного проживання, а саме будинок АДРЕСА_1 , в період часу з 20год. по 8 год. і покласти на неї обов`язок прибувати за першою вимогою до слідчого відділу Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, прокурора чи суду та не відлучатися із зазначеного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду, утриматись від спілкування з батьками потерпілого, а саме: ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .
Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє протягом 2 місяців, тобто по 6 червня 2019 року включно з дня її постановлення, але не довше як до закінчення строку досудового розслідування, у разі якщо не буде скасована апеляційним судом..

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .