У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2019 року
м. Київ

провадження: № 51-627впс19

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув в судовому засіданні подання Харківського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2018 рокуз одного суду апеляційної інстанції до іншого, та
в с т а н о в и в:
до Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК надійшло подання Харківського апеляційного судупро передачу кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2018 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивоване тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду скарги ОСОБА_5 , оскільки п`ятеро з семи суддівсудової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду вже брали участь в даному кримінальному провадженні, що у силу ч. 3 ст. 76 КПК позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду даного подання.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні вмотивовані доводи, та вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів вважає, що поданняХарківського апеляційного суду підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду, тощо.
Як убачається зі змісту подання Харківськогоапеляційного суду, судова палата з розгляду кримінальних справ складається з 7 суддів.
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 січня 2019 року призначення не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи, так як п`ятеро з семи суддівсудової палати брали участь у даному кримінальному провадженні, отже, відповідно доч. 1 ст. 76 КПК, не мають права брати участь у цьому ж провадженні в суді апеляційної інстанції.
Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Харківського апеляційного судупідлягає задоволенню через обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим матеріали кримінальне провадження за апеляційною ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2018 року, необхідно направити з Харківського апеляційного суду на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду Полтавськогоапеляційного суду.
Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд
постановив
подання Харківського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2018 року направити до Полтавськогоапеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3