Справа № 442/2968/19
Провадження № 1-кп/442/238/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000096 від 16.01.2019 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львів, громадянина України, зареєстрований та фактично проживаючого на АДРЕСА_1 , військовозобов`язаного, працюючого лікарем хірургом поліклінічного відділення Дрогобицької районної лікарні №5, одруженого, має на утриманні двох малолітніх дітей, згідно ст. 89 КК України раніше не судимого,
- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України,-
ВСТАНОВИВ :
Досудовим розслідуванням встановлено, що лікар хірург поліклінічного відділення Дрогобицької районної лікарні №5 ОСОБА_4 , будучи службовою особою наділеною організаційно - розпорядчими функціями відповідно до наказу №35 від 13.07.2011, в своєму службовому кабінеті у приміщенні Дрогобицької районної лікарні №5 на вул. Стрийській, 442/2, діючи умисно, всупереч вимогам розділу 4 «функціональні обов`язки» своєї посадової інструкції, Положення про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженого наказом МОЗ України №189 від 09.04.2008, п. п. 1.1, 1.6, 1.7, 8.3 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженого наказом МОЗ України №455 від 13.11.2001, Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої наказом МОЗ №532 від 03.11.2004, в період з 04.06.2018 по 14.06.2018 вніс завідомо неправдиві відомості до офіційного документа - листка непрацездатності серії АДП №350881, а саме зазначив, що 04.06.2018 та 09.06.2018 ОСОБА_6 проходила медичні огляди, а також перебувала на амбулаторному лікуванні з 04.06.2018 по 13.06.2018. При цьому, ОСОБА_4 достовірно знав, що ОСОБА_6 на амбулаторному лікуванні у вказаний період не перебував. В подальшому ОСОБА_4 підписав вищевказаний листок непрацездатності, поставив печатку та надав його ОСОБА_6 .

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними протиправними діями, які виразились у вчиненні службового підроблення, а саме у внесенні до офіційного документа завідомо неправдивих відомостей та видачі завідомо неправдивого офіційного документа, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Обвинувачений під час судового розгляду заявив клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяття на підставі ст. 45 КК України, вказуючи, що він щиро розкаявся у вчиненні злочину, активно сприяв його розкриттю.

Прокурор не заперечив щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з дійовим каяттям.

Заслухавши учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно до ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялась, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до вимог ст.ст.285, 286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Як вбачається зі змісту пункту 3 Постанови Пленуму ВСУ від 23.12.2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст.45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Крім того, під час з`ясування питання щодо визнання обвинуваченим вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення останній вину визнав, щиросердечно розкаявся.

Таким чином, встановлено обставини, що дозволяють суду дійти до висновку про наявність всіх складових дійового каяття ОСОБА_4 , а отже є всі підстави для звільнення останнього від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст.45 КК України, п.1 ч.2 ст.284 КПК України.

З речовими доказами слід поступити у відповідності до ст. 100 КПК україни.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.284, 285, 286 КПК України, ст. 45 КК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 366 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096 від 16.01.2019 року - закрити.

Речові докази: листок непрацездатності, виданий на ім"я ОСОБА_6 - знищити.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області на протязі семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1