Справа № 202/30/19
Провадження № 1-кс/202/488/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

17 січня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (), м. Київ, Львівська площа, буд. 8 - ТОВ «Селінг Плюс» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Виконання ухвали, в межах компетенції, доручити посадовим особам ДФС України, а також зобов`язати посадових осіб ДФС України надати слідчому ОСОБА_3 письмове повідомлення про накладення арешту на ліміти ПДВ в системі електронного адміністрування та відомості про заблоковані суми ліміту ПДВ на момент пред`явлення ухвали, а також в останній робочий день наступного місяця на адресу СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17А (для ОСОБА_3 ). Розглянути дане клопотання без виклику власника активів, його захисника, представника, з метою забезпечення арешту активів.
Клопотання обґрунтовано тим, що третім ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000062 від 07.09.2018 року відносно невстановлених осіб за ознаками ч. 1 ст. 205 КК України.
Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 19.10.2018 року проведено обшук в офісному приміщенні за адресою: м. Дніпро, пр. Мануйлівський, 73 офіс 507. В ході проведення обшуку встановлено факти використання печаток та документів фіктивних суб`єктів господарської діяльності, в тому числі ТОВ «Селінг Плюс» (), які використовуються з метою прикриття незаконної діяльності, що полягає у незаконному переведенні безготівкових коштів в готівку, а також надання послуг з незаконної мінімізації податкових зобов`язань суб`єктам підприємницької діяльності реального сектору економіки.
Допитаний в ході досудового розслідування ОСОБА_5 , який офіційно значиться засновником та директором ТОВ «Селінг Плюс» (), показав, що він не має жодного відношення до створення, придбання та здійснення фінансово-господарської діяльності зазначеного підприємства. Таким чином, ТОВ «Селінг Плюс» () використовується невстановленими особами з метою прикриття незаконної діяльності.
В ході подальшого досудового розслідування та проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності ТОВ «Селінг Плюс» () встановлено наявність критеріїв ризиковості платників податків та ризиковості здійснення операцій відповідно до Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 21 лютого 2018 року № 117.
Згідно отриманої інформації та аналізу отриманих та виданих податкових накладних вищезазначеного підприємства в період 2018 року підприємство здійснює документальне оформлення реалізації різних ТМЦ, а саме побутові матеріали та експедиційні послуги, при цьому зазначені матеріали згідно податкових накладних не придбались, натомість оформлялося придбання алюмінієвого сплаву, канату, акумулятора та інше. Таким чином, встановлено проведення безтоварних операцій лише шляхом документального оформлення нібито придбання та реалізації товарів. Крім того, встановлено, що придбання та реалізація товарів здійснюється з використанням риквізитів СГД з ознаками фіктивності. Для здійснення зазначеної діяльності підприємством штучно формується податковий кредит з ПДВ, який в подальшому використовується для незаконної діяльності.
З огляду на вищезазначене, особи, яким на даний час підконтрольне підприємство ТОВ «Селінг Плюс» () збираються скористатися лімітом СЕА ПДВ для формування необґрунтованої податкової вигоди для майбутніх «покупців-вигодонабувачів» з метою ухилення останніх від сплати податків до бюджету України, а майбутні правочини не будуть опосередковуватися реальними товарними операціями.
Так, суми ПДВ за порядком функціонування СЕА ПДВ обліковуються як сума ліміту, на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна є запобігання можливості його використання, перетворення.
Крім того, арешт на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, на яку можливо зареєструвати податкові накладні, упередить спричинення збитків державі.
Застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи, причетні до незаконної діяльності можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, їх відчуження іншим чином з метою їх приховування. Даний факт унеможливить у подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.
У судове засідання заступник начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яким подано дане клопотання, не з`явився.

Відповідно до частини 2 статті 172 КПК України слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без повідомлення інших осіб.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання є необґрунтованим і не підлягає задоволенню з огляду на наступне:
Слідчим суддею встановлено, що третім ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000062 від 07.09.2018 року відносно невстановлених осіб за ознаками ч. 1 ст. 205 КК України.
Так, згідно з витягом із ЄРДР станом на 09.01.2019 року невстановлені особи у період 2018 року придбали та створили фіктивні суб`єкти господарської діяльності, в тому числі ТОВ «Селінг Плюс» (), з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає у незаконному переведенні безготівкових коштів в готівку, а також надання послуг з мінімалізації податкових зобов`язань суб`єктам підприємницької діяльності реального сектору економіки.
Звертаючись з клопотанням про накладення арешту на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, заступник начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 посилається як на мету накладення арешту - збереження речових доказів та упередження спричинення збитків.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з частиною другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).
Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини третьої статті 132 КПК не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
При цьому норми частини другої статті 173 КПК зобов`язують слідчого суддю при вирішенні питання про арешт майна враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання про накладення арешту на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України - ТОВ «Селінг Плюс» () слідчий суддя враховує, що за змістом частини 10 статті 170 КПК у встановленому цим Кодексом порядку арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права.
Отже, накладення арешту на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України кримінальним процесуальним законом не передбачено, вони не є речовими доказами у розумінні статті 98 КПК та щодо них відсутні ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчий суддя звертає увагу, що згідно з п. 2 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" № 643-19 від 16.07.2012 року, на рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість не поширюється дія Закону України "Про виконавче провадження", зокрема на кошти, що перебувають на таких рахунках, не може бути накладено арешт та звернено стягнення.

Також слідчий суддя відзначає, що орган досудового розслідування у клопотанні хоча і визначив метою накладення арешту на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ забезпечення відшкодування спричинених державі матеріальних збитків, можливих у майбутньому, однак така мета арешту майна ним не доведена.
В матеріалах клопотання відсутні дані про наявність взаємовідносин ТОВ «Селінг Плюс» із підприємствами, у взаємовідносинах з якими був сформований фіктивний податковий кредит з ПДВ та на яку суму.
Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що відповідно до статті 96-3 КК України в кримінальному провадженні за ознаками частини 1 статті 205 КК України (фіктивне підприємництво) не передбачено застосування заходів кримінально-правового характеру до юридичних осіб.
Отже, накладення арешту на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України - ТОВ «Селінг Плюс» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, не відповідає критеріям розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, може спричинити негативні наслідки для їх власників, третіх осіб.
Враховуючи зазначене, в задоволенні клопотання заступника начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання заступника начальника третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України - ТОВ «Селінг Плюс» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1