Справа №705/1417/19
1-кс/705/635/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2019 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000374 від 23.03.2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:
26 березня 2019 року слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із клопотанням, погодженим прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 , про накладення арешту на автомобіль марки « VOLVO-XC 70 » реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2006 року випуску, шасі № НОМЕР_2 , який зареєстровано за гр. ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який перебуває у користуванні гр.. ОСОБА_7 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задоволити.

ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду клопотання повідомлений належним чином, згідно телефонограми повідомив, що перебуває за межами м. Умань, не заперечує проти слухання клопотання без його участі.

Заслухавши доводи прокурора, перевіривши зміст клопотання на відповідність вимогам КПК України, а також з`ясувавши інші обставини, які мають значення для вирішення питання про арешт, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке 23.03.2019 року внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000374 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України. Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 22.03.2019 року, близько 12:35 години, співробітниками поліції УПД ГУНП в Черкаській області, під час патрулювання вулиць м. Умань, по вул. Успенській, біля будинку №12 було зупинено автомобіль марки « VOLVO-XC 70 » р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_7 , 1953 р.н., де під час перевірки документів було встановлено, що номер кузова вказаного автомобіля не відповідає номеру кузова в базі даних « НАІС ».

Під час проведення огляду місця події 22.02.2019 року, було вилучено автомобіль « VOLVO-XC 70 » р.н. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який було поміщено на територію Уманського ВП ГУНП за адресою м. Умань, вул. Незалежності, 35 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , яке зберігається при матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно матеріалів клопотання автомобіль марки VOLVO-XC 70 » р.н. НОМЕР_1 , 2006 року випуску та свідоцтво про реєстрацію вказаного автомобіля не були визнані та приєднані до матеріалів справи в якості речових доказів.

Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Частина 1 статті 237 КПК України визначає, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий проводить огляд місцевості, приміщення, речей і документів. З протоколу огляду місця події від 22.03.2019 року взагалі не вбачається, що підстави для такого огляду були наявні, так як відповідні відомості у протокол не внесені. Враховуючи те, що відомості за ч.1 ст.358 КК України внесені до ЄРДР лише 23.03.2019 року, а огляд місця події допускається проводити до внесення відомостей в ЄРДР виключно за наявності для того законних підстав, які б вказували на явні ознаки кримінального правопорушення, а такі підстави у протоколі огляду місця події не зазначені, слідчий суддя приходить до висновку, що у судовому засіданні не доведена законність проведення такої слідчої дії, і вилучення в ході її проведення тих чи інших речей чи документів. Також в протоколі не зазначено в кого було вилучено даний автомобіль.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто.
Згідно протоколу огляду місця події автомобіль марки VOLVO-XC 70 » р.н. НОМЕР_1 , 2006 року випуску та свідоцтво про реєстрацію вказаного автомобіля було вилучено 22.03.2019 року, однак з клопотанням слідчий звернувся до суду 26.03.2019 року, а відтак вказане майно повинно було бути повернуто.

В статті 167 КПК України зазначається, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Як вбачається з матеріалів клопотання, досудове розслідування провадиться виключно за фактом виявлення ознак підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу за ч.1 ст.358 КК України. Кримінальне провадження за фактом підробки номера кузова автомобіля не розпочато. В даному випадку автомобіль не підпадає під ознаки речового доказу у кримінальному провадженні, яке розпочато за фактом підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. Враховуючи те, що сторона обвинувачення ставила у клопотанні питання про накладення арешту на автомобіль виключно для проведення експертизи, слідчий суддя не вбачає підстав для самостійного визначення інших підстав для накладення арешту на майно.
До клопотання слідчим не додано документів, які підтверджують процесуальний статус у даному кримінальному провадженні особи, яка фактично користувалася автомобілем ОСОБА_7 , чи власника автомобіля згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_6 .
Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає , що клопотання задоволенню не підлягає, в зв`язку з його необґрунтованістю та не підтвердженістю належними доказами та в зв`язку з порушенням строків звернення з таким клопотанням..

Керуючись статтями 132, 170, 171-173, 309, 369-372, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000374 від 23.03.2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України - відмовити.

Копію ухвали направити слідчому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1