УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 листопада 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000081 від 31.05.2018, про продовження строку домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 307 КК України,

У С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про продовження строку домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 30.08.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.

29.08.2018 приблизно о 15 год. 50 хв. ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , перебуваючи адресою м.Київ, вул. Агрегатна, 2 збув ОСОБА_8 порошкоподібну речовину світлого кольору масою 180 грам, чим вчинив незаконне придбання, зберігання та перевезення з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини,вчинене за попередньою змовою групою осіб, повторно, у особливо великих розмірах. Шевченківським районним судом м. Києва 31.08.2018 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строк якого продовжений до 30.11.2018.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 26.11.2018 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 30.01.2019.

У зв`язку з тим, що завершити досудове розслідування до зазначеного строку неможливо через необхідність виконання низки процесуальних дій та у зв`язку з існуванням ризиків переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення або спотворення речей, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення злочину незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні прокурор просив продовжити строк дії вищевказаного запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних факторів:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує прокурор;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак інкримінованого йому правопорушення.

У силу ч.3 ст.199 КПК при вирішенні питання щодо продовження дії домашнього арешту слідчий суддя має встановити наявність обставин, що свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики.

Згідно з попереднім рішенням слідчого судді про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 цього запобіжного заходу як ризик неправомірної процесуальної поведінки останнього зазначена ймовірність переховування його від органу досудового розслідування, можливого впливу підозрюваного на свідків або інших учасників кримінального провадження, а також можливість вчиння іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватою.

Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваного у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.

Водночас, приймаючи до уваги тривалий строк досудового розслідування та обсяг проведених органом досудового розслідування слідчих дій, слідчий суддя вважає не доведеним ризик можливого впливу підозрюваного на свідків або інших учасників кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що певні ризики, які існували раніше, продовжують існувати і на теперішній час.

Крім того, підставою для продовження дії запобіжного заходу є неможливість завершення досудового розслідування упродовж дії попередньої ухвали про тримання особи під домашнім арештом.

Як випливає з доводів прокурора, у кримінальному провадженні необхідно провести низку процесуальних дій, зокрема, отримати дозвіл у Шевченківському районному суді м. Києва на проведення та отримати висновок судової експертизи матеріалів і засобів відео-звукозапису НСРД; отримати висновок експертизи матеріалів, речовин та виробів; отримати висновок судово-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_6 ; провести тимчасовий доступ до речей та документів, а саме банківських рахунків підозрюваних, на даний час у ПАТ «Приватбанк» готуються відповідні документи; допитати осіб, які будуть встановлені за результатами судової експертизи матеріалів і засобів, відео-звукозапису, за результатами, які отримані в ході проведення НСРД; виконати вимоги ст. 290, 291 КПК України.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 26.11.2018 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 30.01.2019.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в межах строку досудового розслідування, сукупний строк вказаного запобіжного заходу не може перевищувати шести місяців.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження строку запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000081 від 31.05.2018, про продовження строку домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 -задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом та покласти на нього такі обов`язки:
- не залишати цілодобово приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та роботи;
- носити електронний засіб контролю;
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 27 січня 2019 року включно.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1