Справа № 176/2539/18
У Х В А Л А

20 листопада 2018 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисників обвинуваченого ОСОБА_7

ОСОБА_8

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

16.11.2018 року до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області з Апеляційного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт, відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.1 ст. 263 КК України, відповідно до ухвали від 14.11.2018р.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , відповідно до ухвали Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 09.10.2018р. закінчується 20 листопада 2018 року о 16-13 годині.
Прокурор в судовому засіданні подав письмове клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , строком на 60 діб, яке підтримав, посилаючись на наявність ризиків, які обґрунтовують продовження дії раніше обраного запобіжного заходу.
ОСОБА_6 заперечував проти продовження строку тримання під вартою, просив змінити на більш м`який у вигляді домашнього арешту.
Захисники, кожний окремо, висловив думку, про недоцільність тримання під вартою ОСОБА_6 , вважають, що прокурором не доведено ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора ще й з приводу того, що ним не було, у відповідності до ч.2 ст.184 КПК України, отримано клопотання про продовження строку тримання під вартою у встановлений процесуальним законом строк і при цьому були відсутні його захисники. Його захисники, в свою чергу, зосередили увагу суду на тому, що вони також не отримали завчасно означеного клопотання і вважають їх участь в отриманні клопотання їх підзахисним обов`язковою. Вислухавши доводи сторін кримінального провадження, вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод та ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Так, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Розглядаючи питання доцільності продовження терміну тримання обвинуваченому під вартою, суд враховує, що ОСОБА_6 скоїв особливо тяжкий злочин. Обвинувачений офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей не має, що свідчить про його слабкі соціальні зв`язки та дає достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, він буде переховуватись від слідства та суду. Крім того, суд враховує, що оскільки справа тільки надійшла до суду для розгляду, судом не допитані учасники процесу, які будуть давати покази в судовому засіданні, а тому існує ризик, що перебуваючи на свободі, обвинувачений може впливати на свідків.
Перевіряючи наявність ризиків та продовження їх існування, передбачених ст.177 КПК України суд приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження, врахування особи обвинуваченого, який обвинувачується в скоєнні особливо тяжкого злочину та з урахуванням всіх зазначених вище критеріїв в сукупності, на даний час достатньо підстав вважати, що обвинувачений з огляду на його моральні якості може ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), вплинути на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Прокурором в судовому засіданні спростовано твердження обвинуваченого та його захисників про неотримання клопотання у передбачені законом строки.
Відтак, підстави для застосування більш м`якого запобіжного на теперішній час та на даній стадії кримінального процесу - відсутні. Врахувавши положення ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, всі обставини передбачені даною нормою закону, суд дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 слід продовжити. Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.
Враховуючи підстави застосування запобіжного заходу (високий ризик переховування від суду), тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується та обставини його вчинення, суд вважає за необхідне визначити йому заставу в розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Згідно норми ч.2 ст.182 КПК України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути нею внесений у будь-який момент до 19 січня 2019 року до 15:40 годин, суд вважає за необхідне, у разі внесення застави, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, а саме з АДРЕСА_1 без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити наслідки невиконання обов`язків застоводавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу (застави) обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131,132,177,178,183,184,315 КПК України, колегія суддів -,

У Х В А Л И Л А:

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307, ч.1 ст.263 КК України на шістдесят днів, до 19 січня 2019 року включно.
Одночасно з обранням запобіжного заходу, визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 920 500 (дев`ятсот двадцять тисяч п`ятсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим ОСОБА_6 , так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області згідно наступних реквізитів:
Одержувач: ГУК у м.Києві/мКиїв/ 22030200, код отримувача (код за ЄДРПОУ/ -37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО)-899998, рахунок отримувача -6001, код класифікації доходів бюджету -22030200, Призначення платежу: застава, номер ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного (чи особи, яка сплачує заставу).

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, а саме з АДРЕСА_1 без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
- здати на зберігання до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти, повідомивши усно та письмово Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Звернути увагу обвинуваченого (заставодавця) на наслідки невиконання обов`язків встановлених за альтернативним запобіжним заходом, відповідно до ч.8 ст.182 КПК України (останній абзац мотивувальної частини даної ухвали).
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій особі місця ув`язнення.
Виконуючи ухвалу про залишення ОСОБА_9 під вартою утримувати його у КУВП №3 УДПтСУ у Дніпропетровській області.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3