Справа №: 398/1419/17
провадження №: 1-кп/398/62/19
УХВАЛА
Іменем України

"01" лютого 2019 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції у місті Олександрії кримінальне провадження №0000194 від 23 січня 2017 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи тим, що на даний час існують ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватись від суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував щодо проведення засідання у режимі відеоконференції.

Захисник ОСОБА_4 підтримав думку обвинуваченого ОСОБА_5 , вважає, що підготовче судове засідання не можливо продовжити та просить обрати запобіжний захід - більш мякий ніж запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Конституційний Суд України в рішенні від 23.11.2017 року по справі № 1-28/2017 виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

По даному кримінальному провадженню на досудовому слідстві обвинуваченому ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався. Строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 01.02.2019 року.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Суд вважає, що є всі обґрунтовані підстави вважати, що і на даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності.

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, не працює, отже суспільно-корисною діяльністю не займається та особистих доходів не має, соціальні зв`язки обвинуваченого в місці його постійного проживання не є настільки міцними, а тому у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилитись від суду.

Обирати запобіжний захід у виді домашнього арешту суд вважає недоцільним, так як стороною захисту не надано доказів неможливості тримання обвинуваченого під вартою та відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також недоцільно обирати більш мякий запобіжний захід.

Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу в триманні обвинуваченого під вартою.

Приймаючи до уваги викладені обставини та встановлені у судовому засіданні ризики, враховуючи те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого ОСОБА_5 не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому суд приходить до висновку щодо необхідності застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Таким чином, вислухавши думку учасників процесу та приймаючи до уваги особу обвинуваченого ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Підстав для визначення обвинуваченому застави суд відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає, оскільки злочин спричинив загибель людини.

Керуючись ст. ст. 314- 316 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком 60 днів: з 01 лютого 2019 року до 01 квітня 2019 року включно.

Копію ухвали направити в Кропивницьку установу виконання покарань (№14).

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ ОСОБА_6 НЕРОДА