Справа № 297/995/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2018 року м. Берегово

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого суддіОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінального провадження (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000502 від 06.07.2017 року) по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берегово, Закарпатської області, фактично мешканцю в будинку без номеру на дачних масивах в с. Квасово, Берегівського району, Закарпатської області, українцю, громадянину України, з повною загальною середньою освітою, не працюючому, розлученому, у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України,

встановив:

11.05.2018 року до суду надійшов обвинувальний по кримінальному провадженню № 0000502 від 06.07.2017 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України.
30 травня 2015 року даний обвинувальний протоколом повторного автоматичного розподілу справ між суддями, був розподілений судді ОСОБА_1 для розгляду (а.с. 44)
Ухвалою судді від 31.05.2018 року призначено підготовче судове засідання (а.с. 45).
До початку судового засідання через канцелярію суду, прокурор подав клопотання про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в якому просить обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його фактичного проживання за адресою АДРЕСА_1 в період з 19:00 до 07:00 годин, поклавши на нього наступні обов`язки: прибувати до суду із встановленою ним періодичністю; не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти)_ для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від будь якого впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотанні відмовити як у безпідставному і абсурдному, оскільки прокурором ні в клопотанні ні в судовому засіданні прокурором не доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, та необґрунтовано недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того прокурором, порушуючи вимоги ч. 2 ст. 184 КПК України, не тільки не надано підозрюваному, обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, але і до самого клопотання в порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 184 КПК України не долучено підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_4 повністю підтримав думку свого захисника і також просив відмовити у задоволенні клопотання.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 просили суд повернути обвинувальний акт прокурору через його невідповідність ст. 291 КПК України. Також захисник вказує на фальсифікацію доказів. При цьому ствердили, що прокурором не було вручено обвинуваченому копію обвинувального акту.
Прокурор проти повернення йому обвинувального акту заперечив, оскільки такий відповідає ст. 291 КПК України. Стосовно вручення обвинувального акту, пояснив, що обвинуваченому ОСОБА_4 обвинувальний акт був вручений однак, ОСОБА_4 відмовився від підпису, а стосовно вручення захиснику то прокурором як процесуальним керівником по даному кримінальному провадженню в порядку п.4 ч. 2 ст. 36 КПК України було доручено начальнику Берегівського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_6 вручити під розписку обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування захиснику ОСОБА_4 ОСОБА_5 ..
Суд ознайомившись з клопотанням про обрання запобіжного заходу та обвинувальним актом та вислухавши думку учасників судового провадження приходить наступного висновку.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та додатки, якими прокурор клопотання обґрунтовує, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Преамбулою частини першої ст.. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 КПК України, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд повністю погоджується з доводами захисника та обвинуваченого про порушення їхнього права на отримання копії клопотання про обрання запобіжного заходу, оскільки про таке вони довідалися під час підготовчого судового засідання.

Також, необґрунтованими є доводи прокурора про те, що обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, переховуватися від суду.

Враховуючи вищевикладені обставини які встановлені судом, суд приходить до висновку що у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешті відносно обвинуваченого ОСОБА_4 слід відмовити на підставі ч. 2 ст. 194 КПК України.

Крім цього клопотання засвідчене з порушення пункту 9.5.1. Інструкції
з діловодства в органах прокуратури України.
Стосовно клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту прокурору, судом встановлено.

Зі стадії підготовчого судового засідання суд має право повернути обвинувальний акт прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам КПК (п.3 ч. 3 ст. 314 КПК України).

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинуваченням є твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
У відповідності до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт, крім іншого, має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Органом досудового розслідування у кримінальному провадженні вищезазначені вимоги закону недотримані.
Разом з тим, суд вважає, що обвинувальний акт не містить повних відомостей про обвинувачену особу, зокрема, не зазначено відомості, які мають значення для розгляду кримінального провадження. Так, вказуючи в обвинувальному акті про те, що ОСОБА_4 неодноразово судимий, попри це, відомості про попередні судимості ( непогашені) не наведені; не вірно вказаний сімейний стан та інші відомості, які характеризують обвинуваченого. Таким чином, не відображення в обвинувальному акті вказаних відомостей про особу обвинуваченого не можна віднести до технічної помилки.
Тому суд приходить до висновку про невідповідність обвинувального акту вимогам п.2 ч.2 ст. 291 КПК України в цій частині є обґрунтованим.
Окрім того, вбачається, що розписка, долучена до обвинувального акту про його отримання обвинуваченим, свідчить про те, що обвинувальний акт обвинуваченому ОСОБА_4 фактично не вручений, що також є перешкодою для призначення обвинувального акту до розгляду.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 пояснив, що ним як прокурором як процесуальним керівником по даному кримінальному провадженню в порядку п.4 ч. 2 ст. 36 КПК України було доручено Начальнику Берегівського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_6 вручити під розписку обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування захиснику ОСОБА_4 ОСОБА_5 , яке було виконане старшим слідчим СВ Берегівського ВП Закарпатської області ОСОБА_7 , згідно розписки від 26.04.2018 року (а.с. 23) то суд не може погодитись із законністю даної процесуальної дії виходячи із наступних обставин.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 36 КПК України - Прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування.
Відповідно до редакції ст.. 36 КПК України викладеної у науково-практичному коментарі (Правова Єдність, К.-2018, ОСОБА_8 ) Нагляд це відповідна до закону діяльність прокурора щодо контролю за законністю та забезпеченням верховенства права органами досудового розслідування та оперативно-розшукової діяльності.
При цьому закінчення досудового розслідування це завершальний етап стадії досудового розслідування, у межах якого підбиваються підсумки роботи слідчого і прокурора щодо вирішення завдань кримінального провадження, аналізуються всі зібрані докази, завершується проведення процесуальних дій слідчими органами, учасника процесу надається можливість реалізувати своє право на ознайомлення зі справою, приймається одне підсумкових рішень: закриття кримінального провадження; звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Тобто фактично досудове розслідування було закінчено складанням та затвердженням обвинувального акту відносно ОСОБА_4 29 березня 2018 року. А доручення яке прокурор має право доручати тільки на досудовому розслідуванні датоване 24 квітням 2018 року, тобто майже через місяць після закінчення досудового розслідування.
Зазначені недоліки обвинувального акту не можуть бути усунуті під час його розгляду, тому клопотання сторони захисту з цього приводу є підставним.
Відповідно до ст. 314 КПК України, якщо обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у відповідності до вимог п.3 ч. 3 ст. 314 КПК України обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.
Крім цього під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що обвинувальний акт по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за від 06.07.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України був вже повернутий прокурору, Апеляційний судом Закарпатської області справа № 297/2137/17 однак недоліки встановлені судом апеляційної інстанції не були усунуті прокурором.
Керуючись ст.ст. 291, 314, 315 КПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 відмовити.
Повернути обвинувальний акт по кримінальному провадженню ЄРДР № 0000502 від 06.07.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України прокурору Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у зв`язку з невідповідністю обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України - для усунення недоліків обвинувального акту.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через Берегівський районний суд Закарпатської області протягом 7 днів з дня оголошення ухвали.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1