ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11кп/818/223/18 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Справа №646/286/18 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ч.2 ст.125 КК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі - ОСОБА_5 ,
за участю прокурора - ОСОБА_6 ,
обвинуваченого - ОСОБА_7 ,
захисника-адвоката - ОСОБА_8 ,
потерпілої - ОСОБА_9 ,
представника потерпілої-адвоката - ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_7 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2018 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

Вказаною ухвалою обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 125 КК України повернутий прокурору для приведення його у відповідність вимогам закону.
В обґрунтування прийнятого рішення районний суд зазначив, що згідно п.11 ч.1 ст. 56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право: знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження.
Частиною 7 ст.290 КПК України передбачено, що про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів прокурор або слідчий за його дорученням повідомляє потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, після чого останній має право ознайомитися з ними за правилами, викладеними в цій статті.
Районним судом встановлено, що потерпіла ОСОБА_9 не була ознайомлена з матеріалами досудового розслідування та змістом обвинувального акту перед направленням його до суду.
Крім того, всупереч вимогам п.2 ч.2 ст. 109, ст. 110 КПК України в реєстрі матеріалів досудового розслідування не зазначені реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування.
У зв`язку з наведеним, суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність повернення обвинувального акту з додатками прокурору.

В апеляційній скарзі обвинувачений ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу районного суду та призначити новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції. Мотивуючи скаргу вказав, що ухвала постановлена із порушенням кримінального-процесуального закону, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обвинувальний акт повернутий прокурору з підстав, що не передбачені КПК України. Також, вказав, що потерпіла вже ознайомлювалася з матеріалами провадження у 2017 році; в реєстрі матеріалів досудового розслідування маються реквізити процесуальних рішень; повернення обвинувального акту прокурору порушує його права на розгляд справи упродовж розумного строку.

Заслухавши доповідь головуючого судді, з`ясувавши думку прокурора, потерпілої та її представника-адвоката ОСОБА_10 , які заперечували проти апеляції; обвинуваченого та його захисника-адвоката ОСОБА_8 , які підтримали апеляційну скаргу ОСОБА_7 ; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи, наведені в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2018 року обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 125 КК України повернутий прокурору для приведення його у відповідність вимогам закону.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, справа дійсно не містить даних про відкриття потерпілій ОСОБА_9 матеріалів досудового розслідування.
При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 290 КПК України, про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів прокурор або слідчий за його дорученням повідомляє потерпілого, після чого останній має право ознайомитися з ними за правилами, викладеними в цій статті.
Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження.
Послідовне і неухильне додержання на всіх стадіях кримінального судочинства норм кримінально-процесуального законодавства України, якими передбачені права потерпілих від злочинів, є однією з важливих умов здійснення закріпленого ст. 55 Конституції України права громадян на судовий захист від протиправних посягань.
Суд, слідчий, прокурор повинні не тільки роз`яснити під час досудового розслідування та у судовому засіданні потерпілому та його представникові права, передбачені кримінальним процесуальним законом, а й забезпечити можливість їх реального здійснення.
Вищенаведені обставини свідчать про порушення прав потерпілої ОСОБА_9 на ознайомлення з матеріалами провадження після закінчення досудового розслідування. Поновлення цього права в повному обсязі під час розгляду справи в суді без повернення обвинувального акту прокурору є неможливим.
Аналізуючи довід апеляційної скарги обвинуваченого про відсутність у кримінальному процесуальному кодексі України норми, яка б давала суду право для повернення обвинувального акту прокурору з підстав порушення прав потерпілої, слід зазначити наступне.
Дійсно, ст. 291 КПК України не містить вказівки про те, що обвинувальний акт має містити або до нього додається повідомлення слідчого, прокурора про відкриття потерпілому матеріалів кримінального провадження, розписка потерпілого, у разі ознайомлення ним із матеріалами справи.
Проте, вказаний кодекс містить імперативну норму, яка зобов`язує слідчого, прокурора повідомити потерпілого про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів, а потерпілий, в свою чергу, має право ознайомитися з ними.
Вирішуючи питання про достатність вказаної підстави, поряд з іншими, для повернення обвинувального акту прокурору, колегія суддів звертає увагу на те, що потерпілий є рівноправним учасником у кримінальному провадженні, його процесуальні права закріплені у кримінальному процесуальному законі та не повинні обмежуватися.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, в тому числі, відносяться: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.
Порушення органом досудового слідства вимог ч. 7 ст. 290 КПК України не відноситься до передбаченого ст. 291 КПК України переліку вимог до обвинувального акту та матеріалів, що до нього додаються, а отже й прямо не вказують на необхідність повернення обвинувального акту прокурору для усунення недоліків.
Проте, відповідно до вимог ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Такими загальними засадами кримінального провадження у даному випадку є передбачені п.п. 1, 2, 3, 15 ч.1 ст.7 КПК України: рівність перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.
При цьому, завданням підготовчого судового засідання є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду. На стадії підготовчого провадження виконується функція контролю за досудовим розслідуванням, відповідність вимогам КПК України обвинувального акта та організаційна (підготовча) функція до наступної стадії судового провадження - судового розгляду з метою створення належних умов для успішного виконання завдань кримінального судочинства.
Колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні «Надточій проти України» від 15.05.2008 року, в якому принцип рівності сторін визначено як один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, та який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом. Умова «рівності сторін» у розумінні «справедливого балансу» між сторонами передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази, в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.
З огляду на викладене, з метою дотримання вказаних засад кримінального провадження, що гарантуються чинним КПК України, дотримання прав потерпілої сторони, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про необхідність повернення обвинувального акту прокурору для усунення недоліків, а довід обвинуваченого про відсутність таких підстав визнає таким, що задоволенню не підлягає.
Стосовно апеляційного доводу ОСОБА_7 про наявність в реєстрі матеріалів досудового розслідування всіх необхідних реквізитів та відсутність підстав для повернення обвинувального акту з цієї підстави, апеляційний суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Вивченням реєстру матеріалів досудового розслідування (а.с. 4-6) встановлено, що він не має повної інформації щодо проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій, зокрема: не містить конкретизації проведених слідчих дій із зазначенням даних їх учасників, номер, час їх проведення; найменувань документів, що оглядалися; особи щодо якої призначалися судово-медичні експертизи; предмет клопотання, в задоволенні якого слідчим було відмовлено.
Разом з тим, процесуальні документи у кримінальному провадженні повинні складатися чітко та повно, містити усі необхідні реквізити, найменування осіб, що приймали участь в проведенні слідчих дій, не допускати їх різне трактування та сприйняття.
Таким чином, посилання районного суду на невідповідність реєстру матеріалів досудового розслідування положенням ст. 109 КПК України є обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки районного суду в цій частині.
Щодо посилань апелянта про порушення його права на розгляд кримінального провадження у розумні строки через повернення обвинувального акту прокурору, колегія суддів звертає увагу на наступне.
В рішенні по справі "Смірнова проти України" від 08.11.2005 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору.
З цього можна зробити висновок, що суд розглядає провадження у строки, які необхідні для дослідження всіх обставин справи, усунення недоліків, що були допущені органом досудового розслідування. У будь-якому разі, скорочення строку розгляду кримінального провадження не може виправдати порушення порядку застосування належної правової процедури.

Викладені обставини спростовують доводи апеляційної скарги обвинуваченого, у зв`язку з чим вона задоволенню не підлягає, а ухвала суду першої інстанції про повернення обвинувального акту прокурору залишається без змін, як така, що постановлена із додержанням норм матеріального та процесуального права, є законною та обґрунтованою.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2018 року про повернення прокурору обвинувального акту щодо ОСОБА_7 без змін.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає чинності з моменту її проголошення.

Головуючий суддя

Судді: