Справа № 202/1686/19
Провадження № 1-кс/202/2770/2019
У Х В А Л А

07 березня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження за №0000205, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотання, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт на автомобіль «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить згідно свідоцтву про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ОСОБА_5 , а також на мопед «DELTA_HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_6 , заборонивши ОСОБА_5 та іншим особам, у володіння яких можуть перебувати вказані транспортні засоби, їх відчуження, розпорядження та використання ними. Транспортні засоби залишити на зберіганні на території ПП "АвтоКлуб", яке розташовано за адресою: м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, 22-к.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 05.03.2019 року приблизно о 18 годині 50 хвилин водій ОСОБА_7 , керуючи автомобілем «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , слідував по автомобільній дорозі Т0401 «Дніпро Мелітополь» з боку м. Дніпро у напрямку м. Мелітополь, де в ході руху по 21км +850 вказаної автомобільної дороги, виконуючи маневр обгону невстановленого вантажного автомобіля з напівпричепом, виїхав на смуху зустрічного руху, де відбулось зіткнення з мопедом «DELTA-HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_6 , який рухався у зустрічному йому напрямку. В результаті дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження, від яких загинув на місці дорожньо-транспортної пригоди.
05.03.2018 року в ході проведення огляду автомобіля «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 та мопеда «DELTA-HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, їх було вилучено та доставлено на територію ПП «АвтоКлуб», м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, 22-к. Автомобіль згідно свідоцтву про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Мопед «DELTA-HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 » номер двигуна НОМЕР_4 , згідно талону № НОМЕР_5 належить ОСОБА_6 .

06 березня 2019 року автомобіль «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 та мопед «DELTA-HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 визнано речовими доказами, оскільки вони зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто механічні пошкодження характерні для дорожньо-транспортної пригоди.
Для встановлення обставин кримінального провадження необхідно проведення ряду експертиз, зокрема, експертизи технічного стану транспортного засобу та транспортно -трасологічної експертизи, для чого має бути досліджено вказані транспортні засоби, тому виникає потреба в їх збереженні та накладенні арешту відповідно до ст. 170 КПК України.
Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає судовому розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що 06 березня 2019 року до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України, за № 0000205.
Як вбачається з матеріалів клопотання, під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди були вилучені автомобіль «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , та мопед «DELTA_HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_6 .
Постановою слідчого від 06.03.2019 року вказані транспортні засоби визнані речовими доказами.
За змістом частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).
Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому згідно статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 173 КПК визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК).
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені транспортні засоби є доказами такого злочину, відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберегли на собі його сліди, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.
В той же час існує загроза приховування, перетворення, відчуження даних транспортних засобів, оскільки на сьогодні не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження цих транспортних засобів, а володілець вилученого автомобіля як учасник цієї пригоди, щодо якого здійснюється кримінальне провадження, є особою, заінтересованою в результатах кримінального провадження. В свою чергу, власник автомобіля може в будь-який час його відчужити чи розпорядитися ним.
Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на автомобіль «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 та мопед «DELTA_HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , які визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власників майна та не матиме тяжких наслідків, оскільки для проведення експертних досліджень безпосередньо необхідні вказані транспортні засоби та арешт майна є тимчасовим заходом.
Тому з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання приховуванню, перетворенню, відчуженню автомобіля «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 та мопеда «DELTA_HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , які є речовими доказами, на них необхідно накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними.
Щодо вимоги слідчого про визначення місця зберігання арештованого майна, то в цій частині клопотання не може бути задоволено, оскільки вирішення цього питання не входить до компетенції слідчого судді. Відповідно до статті 100 КПК України на стадії досудового розслідування зберігання речових доказів, які були вилучені слідчим, прокурором, здійснюється стороною обвинувачення в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Накласти арешт на автомобіль «ВАЗ-21061» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить згідно свідоцтву про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним автомобілем.
Накласти арешт на мопед «DELTA-HORSE» без реєстраційного номеру, номер рами НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_6 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним мопедом.
В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1