Справа № 168/858/18
Провадження № 1-кп/168/80/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року смт. Стара Вижівка

Старовижівський районний суд Волинської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
секретар с/з ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт.Стара Вижівка в залі суду матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000321 про обвинувачення за статтею 366-1 КК України,
ОСОБА_3 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та жительки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, з професійно-технічною освітою, одруженої, має на утриманні одну неповнолітню дитину, працюючої бухгалтером центру культури, дозвілля, спорту та туризму Смідинської сільської ради Старовижівського району Волинської області, не судимої,
з участю обвинуваченої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що будучи депутатом Руднянської сільської ради Старовижівського району Волинської області, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, у період із 01 січня 2018 року по даний час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер та наслідки свого діяння, достовірно знаючи про обов`язок подати до Єдиного державного реєстру декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, шляхом заповнення останньої на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, перебуваючи на території України, маючі всі необхідні умови та технічну можливість її подати, зазначену декларацію не подала, тобто вчинила кримінальне правопорушення, передбачене статтею 366-1 КК України.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_3 свою вину в інкримінованому злочині визнала повністю та подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям. Своє клопотання обґрунтувала тим, що вона вчинила злочин невеликої тяжкості, раніше не судима, щиро розкаялася у скоєному, активно сприяла розкриттю злочину, збитків та шкоди кримінальним правопорушенням не заподіяно та суспільно небезпечних наслідків не спричинено.
Прокурор ОСОБА_4 не заперечив проти задоволення клопотання ОСОБА_3 та вважає, що існують усі законні підстави звільнити обвинувачену ОСОБА_3 від відповідальності на підставі статті 45 КК України.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що клопотання про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності підставне та підлягає до задоволення з огляду на таке.
Згідно зі статтею 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 грудня 2005 року №12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» роз`яснено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (стаття 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Передбачене у статті 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (стаття 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.
Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування статті 45 КК України.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за статтею 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до частини 8 статті 284 КПК України закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини 2 цієї статті не допускається, якщо обвинувачений проти цього заперечує.
Відповідно до частини 3 статті 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Частинами 1, 3 статті 285 КПК України передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. Обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.
Пунктом 2 частини 3 статті 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадках встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
З матеріалів кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_3 вперше вчинила злочин, який, відповідно до положень статті 12 КК України, відноситься до категорії злочинів невеликої тяжкості, визнала вину, розкаялася, шкоди суспільним інтересам не заподіяла.
Судом роз`яснено обвинуваченій ОСОБА_3 суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. Судом з`ясовано, що обвинувачена правильно розуміє ту обставину, що вона звільняється від кримінальної відповідальності з нереабілітуючих підстав і правові наслідки закриття кримінального провадження з вказаних підстав.
За таких обставин та відповідно до наведених норм процесуального закону, а також враховуючи, що обвинувачена вперше вчинила злочин, який є злочином невеликої тяжкості, визнала вину, розкаялася, шкоди суспільним інтересам не заподіяла, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України та закриття кримінального провадження.
Керуючись статтями 12, 45, 366-1 КК України, статтями 284, 286-288, 314, 395 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання про звільнення обвинуваченої ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям - задовольнити.
Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0000321 про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям на підставі статті 45 КК України.
Кримінальне провадження № 0000321 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого статтею 366-1 КК України, закрити на підставі пункту 1 частини 2 статті 284 КПК України, у зв`язку із звільненням від кримінальної відповідальності.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Старовижівський районний суд Волинської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1