Справа № 703/4064/18

УХВАЛА

01 лютого 2019 року м.Сміла Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_2 , погодженого прокурором, що здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_3 подане у кримінальному провадженні № 0002027, відомості про яке внесено до ЄРДР 05.11.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України
встановила:
слідчей подано клопотання, в якому вказано, що органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 31.10.2018 року близько 23 години, будучи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в приміщенні будинку АДРЕСА_1 , в якому проживав ОСОБА_5 , вчинив сварку з останнім на ґрунті ревнощів, в ході якої наніс ОСОБА_5 декілька ударів кулаками по голові та ногами по тулубу, заподіявши смерть останньому, скоївши злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України.

Слідча у клопотанні вказувала про те, що у даному кримінальному провадженні була допитана свідок ОСОБА_6 , яка вказувала, що ОСОБА_4 завдавав ОСОБА_5 , вказані показання, також підтвердила це під час слідчого експерименту, вказавши механізм заподіяння тілесних ушкоджень.

Крім того, слідча вказувала, що згідно висновку, який був зроблений відповідно до ухвали суду експертом зроблено висновок, що тілесні ушкодження, які малися на трупі ОСОБА_5 , не могли бути спричинені за механізмом утворення, який ОСОБА_6 вказала під час проведення слідчого експерименту. Тому слідча припускає, що ОСОБА_6 надавала органу досудового розслідування неправдиві показання.

З огляду на те, що ОСОБА_6 є співмешканкою підозрюваного ОСОБА_4 , а останній може шляхом спроб вмовлянь та переконань вплинути на подальшу повноту та достовірність її показів, просила допитати ОСОБА_6 під час досудового розслідування.

Розглянувши матеріали клопотання слідчого, слідчий суддя, вважає, що воно необґрунтоване з огляду на наступне.

Слідчий суддя - суддя, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стаття 93 КПК України надає можливість стороні обвинувачення збирати різні докази.

Стаття 95 КПК України визначає, що показання як відомості, які надаються у усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, експертом, тощо щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Свідок, згідно вказаної статті зобов`язаний давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду в установленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ст.96 КПК України визначається у якому порядку здійснюється з`ясування достовірності показань свідка.

Відповідно до частини 1 статті 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.
Відповідно до витягу з ЄРДР, 05.11.2018 року внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України за фабулою, що вказана у клопотанні. (а.с.2).
До клопотання додано копії допиту свідка ОСОБА_6 , протоколу слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_6 та копія повідомлення про підозру (а.с. 3-7).
Як вбачається з клопотання та матеріалів, які до нього додані, слідча вважає, що показання свідка не відповідають висновку експерта, який не наданий до клопотання та ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні злочину може впливати на правдивість показань ОСОБА_6 .
Слідчий суддя вказує, що кримінальний процесуальний закон не надає йому повноважень примусити давати свідка показання, а лише забезпечує дотримання визначеної процедури збирання доказів для дієвості його проведення.
З огляду на те, що кримінальний процесуальний закон визначає умови, коли особа може бути допитана під час досудового розслідування, а саме у виняткових випадках, коли існує небезпека можливості недопиту свідка під час судового розгляду справи, враховуючи, що вже на досудовому розслідуванні, свідок ОСОБА_6 на думку слідчого дає неправдиві показання, слідчий суддя вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню.
Крім того, слідчий суддя вказує, що ОСОБА_4 знаходиться під вартою та слідчим не надано доказів, яким чином він може впливати на свідка, якому не надано дозволу на спілкування із затриманим.
Керуючись ст.ст.2,3,225,309,372 КПК України, слідчий суддя

постановила:

Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_2 , погодженого прокурором, що здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_3 , подане під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 0002027, відомості про яке внесено до ЄРДР 05.11.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України про допит свідка ОСОБА_6 .
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.
Заперечення проти ухвал слідчого судді, що не підлягають оскарженню, може бути подана під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя