печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 березня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» в особі директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» в особі директора ОСОБА_3 звернулося до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002085 від 23.08.2018 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/48252/18-к від 22.11.2018 року було задоволено клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002085 від 23.03.2018 року та накладено арешт на грошові кошти суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» ( ) із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Зазначає, що показники, відображені відповідним підприємством у системі електронного адміністрування, є, за своєю суттю, обліком господарських операцій платника податку, а сума ліміту податку на додану вартість - це електронний розрахунок суми податку, на яку його платник має право зареєструвати податкові накладні та сплатити до бюджету відповідну суму податку. Тобто, сума ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування не є майном в розумінні ст. 170 КПК України, що унеможливлює накладення арешту на такий об`єкт, у зв`язку з чим просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/48252/18-к від 22.11.2018 року.

Заявник та прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, про причини своєї неявки не повідомили, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Проаналізувавши доводи клопотання, вивчивши в нарадчій кімнаті додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів провадження, управлінням процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002085 від 23.03.2018 року.

22.11.2018 року ухвалою слідчого судді задоволення клопотання прокурора та накладено арешт на кошти суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» ( ) із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

З вищевказаної ухвали вбачається, що арешт на майно накладено з метою збереження речових доказів.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі на кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках, чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так у силу п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 201.2 ст. 201 ПК платникам податку на додану вартість автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Тобто, система електронного адміністрування податку на додану вартість - це база даних Державної фіскальної служби, яка аналізує та проводить аналітичний облік податку на додану вартість по кожному підприємству.

Як передбачено Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість (затв. Постановою КМУ від 16.10.2014 № 569), рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі та виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС надсилає Казначейству.

З наведеного витікає, що відкриття електронних рахунків платнику ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ здійснюється з метою аналізу та автоматичного обліку органами Державної фіскальної служби податку по кожному підприємству на підставі зазначених суб`єктом господарювання сум податку, на які останній має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН, суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних, суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Таким чином, ліміти ПДВ в системі електронного адміністрування є елементом податкових правовідносин, вони не є грошовими коштами і в цілому не є майном підприємства для забезпечення цілей, визначених ст. 170 КПК України. Суми ліміту в СЕА ПДВ не є матеріальним об`єктом, тому не можуть вважатися доказом та не можуть бути конфісковані.

З огляду на викладене вище, подальший арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) є неможливим з огляду на те, що жодна мета такого арешту не може бути досягнута, а відсутність мети арешту майна не дає правових підстав накласти на нього арешт.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт накладено необґрунтовано, а тому клопотання ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» про скасування арешту майна, підлягає задоволенню

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 174, 309 КПК України,,

УХВАЛИВ:
Клопотання ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» в особі директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 22.11.2018 року (справа № 757/48252/18-к), а саме в частині коштів сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) на яку ТОВ «ПРОФІ ГРУП ПЛЮС» ( ) із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1