УХВАЛА

Справа № 569/6158/19

1-кс/569/3064/19

29 березня 2019 року Рівненський міський суд Рівненської області

у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне клопотання заступника військового прокурора Рівненського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Рівне, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, раніше не судимого, лікаря-уролога урологічного відділення Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Заступник військового прокурора Рівненського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

В обґрунтування клопотання вказав,слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Рівненській області за процесуального керівництва військової прокуратури Рівненського гарнізону здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000048 від 12 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Із матеріалів клопотання убачається, що наказом головного лікаря Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради громадянина ОСОБА_4 призначено на посаду лікаря-уролога урологічного відділення Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Окрім цього, ОСОБА_4 відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» відноситься до посадових осіб юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, тобто суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції», особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Статтею 24 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що службова особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів:1) відмовитися від пропозиції; 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Разом із тим, ОСОБА_4 , у порушення вказаних вище вимог законодавства, виконуючи поряд із професійними функціями лікаря, організаційно-розпорядчі обов`язки, а саме за відсутності лікаря-уролога з основного та резервного складу військово-лікарської комісії проводив прийом осіб направлених військовими комісаріатами, тобто будучи службовою особою, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, використовуючи надану йому владу та службове становище, близько 14 год. 50 хв. 26 березня 2019 року перебуваючи у службовому кабінеті «Оглядовий кабінет» хірургічного корпусу Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради, за адресою: вул. Київська, 78Г, м. Рівне, під час медичного обстеження громадянина ОСОБА_7 , який звернувся до нього за направленням №29 від 12.03.2019 військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 для медичного обстеження у Рівненській обласній клінічній лікарні в лікаря уролога, вимагав та отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 600 доларів США (згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 26.03.2019 становить 16 133,46 гривень) та 11000 гривень за вчинення ним, ОСОБА_4 , як службовою особою, в інтересах ОСОБА_7 , як того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої йому влади та службового становища, які полягають у написанні акта дослідження стану здоров`я ОСОБА_7 за №1649 від 26.03.2019 із встановленим діагнозом, який слугує підставою для прийняття призовною комісією рішення про не призов останнього до лав Збройних Сил України.

Близько 17 год. 30 хв. 26 березня 2019 року ОСОБА_4 затримано працівниками правоохоронних органів після отримання ним неправомірної вигоди від громадянина ОСОБА_7 в розмірі 600 доларів США та 11000 гривень.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 3 ст. 368 КК України одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

27 березня 2019 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 підтверджується показаннями свідка ОСОБА_7 , заявою про вчинення злочину громадянина ОСОБА_7 , протоколом обшуку службових приміщень урологічного відділення Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради від 26.03.2019, протоколом затримання ОСОБА_4 від 26.03.2019, протоколом освідування особи ОСОБА_4 від 26.03.2019 та іншими доказами.

Враховуючи, те що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, слід взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), а також те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо підозрюваний буде залишатись на волі.

Так, санкцією статті злочину в якому підозрюється ОСОБА_4 (ч. 3 ст. 368 КК України) передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, із конфіскацією майна та спеціальною конфіскацією майна, що відповідно ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Злочин, в якому підозрюється ОСОБА_4 являється корупційним, а тому підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи те, що судом не можуть бути застосовані ст.ст. 69, 75 КК України, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, не прибувати на виклики, посилаючись на різні нібито форс-мажорні чи поважні обставини, відправитись у невідомому напрямку так, як закордонний паспорт у останнього не вилучався.

Таким чином, наявний ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та (або) суду.

До уваги необхідно взяти те, що на даний час ОСОБА_4 не відсторонений від посади, у зв`язку з цим має вільний доступ до медичної документації урологічного відділення КП «Рівненська обласна клінічна лікарня», а тому матиме можливість знищувати чи спотворювати медичні документи, які стосуються проведення медичного обстеження призовника ОСОБА_7 , які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме враховуючи, що санкцією статті передбачено спеціальну конфіскацію та конфіскацію майна підозрюваного, ОСОБА_4 може переховувати майно та грошові кошти, знімати рахунки із банку, що можуть мати значення по справі, тобто наявний ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ураховуючи викладене, а також те, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , вагомість наявних доказів про вчинення останнім кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує, з огляду на особу підозрюваного, беручи до уваги його вік, стан здоров`я, характер вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, слід прийти до висновку про те, що в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому є всі підстави застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Просив обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід - тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, адвоката, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, оцінивши їх у сукупності з іншими доказами, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , виконуючи поряд із професійними функціями лікаря, організаційно-розпорядчі обов`язки, а саме за відсутності лікаря-уролога з основного та резервного складу військово-лікарської комісії проводив прийом осіб направлених військовими комісаріатами, тобто будучи службовою особою, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, використовуючи надану йому владу та службове становище, близько 14 год. 50 хв. 26 березня 2019 року перебуваючи у службовому кабінеті «Оглядовий кабінет» хірургічного корпусу Комунального підприємства «Рівненська обласна клінічна лікарня» Рівненської обласної ради, за адресою: вул. Київська, 78Г, м. Рівне, під час медичного обстеження громадянина ОСОБА_7 , який звернувся до нього за направленням №29 від 12.03.2019 військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 для медичного обстеження у Рівненській обласній клінічній лікарні в лікаря уролога, вимагав та отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 600 доларів США (згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 26.03.2019 становить 16 133,46 гривень) та 11000 гривень за вчинення ним, ОСОБА_4 , як службовою особою, в інтересах ОСОБА_7 , як того хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої йому влади та службового становища, які полягають у написанні акта дослідження стану здоров`я ОСОБА_7 за №1649 від 26.03.2019 із встановленим діагнозом, який слугує підставою для прийняття призовною комісією рішення про не призов останнього до лав Збройних Сил України.

Близько 17 год. 30 хв. 26 березня 2019 року ОСОБА_4 затримано працівниками правоохоронних органів після отримання ним неправомірної вигоди від громадянина ОСОБА_7 в розмірі 600 доларів США та 11000 гривень.

27 березня 2019 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор довів наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищувати та приховувати або спотворити речі, документи які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Однак, при цьому слідчий суддя вважає, що прокурором при розгляді не доведено обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним, стан здоров`я, репутацію, майновий стан, відсутність судимостей, слідчий суддя вважає, що у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України, щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням обставин справи, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_4 домашній арешт із забороною підозрюваному залишати житло у період доби з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв.
Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК країни покласти на нього на строк не більше двох місяців такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 181, 193-194, 195, 202, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника військового прокурора Рівненського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України - відмовити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_4 залишати житло за адресою АДРЕСА_1 у період доби з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв..

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Встановити строк дії ухвали терміном на два місяці з моменту затримання, а саме до 25 травня 2019 року.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити у два місяці до 25 травня 2019 року.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибути до місця свого проживання до 21 год. 00 хв. 29 березня 2019 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя