Ухвала
Іменем України
15 квітня 2019 року
м. Київ
справа № 208/1725/17
провадження № 51-1806ск19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» ОСОБА_4 на вирок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 25 червня 2018 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року щодо ОСОБА_5 з доданим до неї клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження,
встановив:
У касаційній скарзі представник цивільного відповідача ставить вимогу про перегляд вказаних судових рішень у касаційному порядку. У клопотанні, доданому до касаційної скарги, ОСОБА_4 просить про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених вироку та ухвали.
Перевіривши матеріали провадження за касаційною скаргою, суд дійшов висновку, що скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, з огляду на таке.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 КПК України касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Як убачається з матеріалів провадження за касаційною скаргою, оскаржувана ухвала апеляційного суду була проголошена 05 грудня 2018 року, тоді як з касаційною скаргою представник цивільного відповідача, як убачається з відбитку штемпеля на конверті, звернувся до суду 08 квітня 2019 року, тобто поза межами строку на касаційне оскарження, що ним не заперечується з огляду на його прохання про поновлення вказаного строку.
Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо причини його пропуску є поважними.
В обґрунтування поважності пропуску зазначеного строку ОСОБА_4 вказав на те, що він не був присутній в суді під час проголошення оскаржуваного судового рішення, а повний його текст отримав 08 січня 2019 року.
Однак, зазначена причина пропуску строку на касаційне оскарження не може бути визнана поважною, оскільки відсутність ОСОБА_4 безпосередньо при проголошенні оскаржуваного судового рішення не може свідчити про те, що розгляд його апеляційної скарги відбувся без його виклику, внаслідок чого він був позбавлений можливості вчасно оскаржити судове рішення у строк, передбачений ч. 2 ст. 426 КПК України, а вказує лише на те, що він не скористався своїм правом бути присутнім при проголошенні судового рішення.
Зважаючи на наведене, а також враховуючи те, що жодних об`єктивних причин пропуску строку, які б касаційний суд міг визнати поважними, у поданому клопотанні представником цивільного відповідача не наведено, підстав для поновлення строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень колегія суддів не вбачає.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК України касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і суд касаційної інстанції за заявою особи, яка її подала, не знайшов підстав для його поновлення.
Враховуючи наведене, керуючись ч. 3 ст. 429 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Відмовити представнику ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» ОСОБА_4 у задоволенні його клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження на вироку Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 25 червня 2018 року та ухвали Дніпровського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року щодо ОСОБА_5 .
Повернути представнику ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» ОСОБА_4 його касаційну скаргу на вирок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 25 червня 2018 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року щодо ОСОБА_5 з усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3