У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 березня 2019 року м. Фастів

Колегія суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7
захисників обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

перекладача ОСОБА_10

потерпілого ОСОБА_11 ,

представника потерпілої ОСОБА_12 ,

під час судового розгляду в режимі відеоконференції кримінального провадження № 0008388 від 19.07.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257, ч.3 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257 КК України, -
В С Т А Н О В И Л А:

У судовому засіданні захисник ОСОБА_9 , якого підтримали обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_13 , заявив відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3 , посилаючись на те,що потерпілими пред`явлені цивільні позови на стадії судового розгляду даного кримінального провадження, тобто з порушенням вимог ч.1 ст.128 КПК України, а тому сторона захисту вважає, що в долученні та в прийнятті до розгляду цивільних позовів необхідно було відмовити, роз`яснивши потерпілим їх право пред`явити позов в порядку цивільного судочинства.Крім того, на думку сторони захисту колегія суддів не зацікавлена в дотриманні розумних строків в даному кримінальному провадженні, тому посилаючись на п.4 ч.1 ст.75 КПК України у захисника ОСОБА_9 виник сумнів в обєктивному і неупередженому ставленні до розгляду справи, що унеможливлює подальший розгляд кримінального провадження саме в цьому складі суду.
На підтвердження власної правової позиції захисник посилається на рішення Європейського суду з прав людини у справі «Декубер проти Бельгії» « Кастільо Альгар проти Іспанії».
У судовому засіданні прокурор проти заяви заперечував, вважаючи що відсутні підстави визначені ст. 75 КПК України для відводу головуючого судді та членів колегії суддів.
Представник потерпілого та потерпілий заперечили проти заяви захисника.
Вивчивши заяву, додані до неї документи, вислухавши учасників процесу, колегія суддів приходить до переконання, що заява не підлягає задоволенню, оскільки захисником не надано доказів наявності обставини, що виключають участь колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257, ч.3 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257 КК України, передбачені ст.ст.75,76 КПК України.
Як вбачається із заявленого відводу сторона захисту не погоджується в долученні та в прийнятті до розгляду цивільних позовів, оскільки вони були пред`явлені на стадії судового розгляду даного кримінального провадження.
Крім того, на думку сторони захисту колегія суддів не зацікавлена в дотриманні розумних строків в даному кримінальному провадженні.
Згідно ч.1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Відповідно до ст.75 КПК України, суддя, не може брати участь у кримінальному провадженні якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.
Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді (слідчого і прокурора), що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процессу (рішення від 09.11.06року у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштан проти Швейцарії»).
Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини колегія суддів дійшла висновку, що відсутні будь-які законні сумніви у необ`єктивності та упередженості суддів. Підстав визначених ст. 75 КПК України для відводу суддів захисником не зазначено.
Посилання захисника на прийняття до розгляду цивільних позовів на стадії судового розгляду даного кримінального провадження є хибним та не може бути підставою для відводу, оскільки не передбачено нормами КПК.
Відповідно до ч.2 ст.347 КПК України судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта, якщо учасники судового провадження не заявили клопотання про оголошення обвинувального акта в повному обсязі.
Що стосується дотримання розумних строків розгляду даного кримінального провадження, то розгляд справи неодноразово переносився за клопотанням сторони захисту в зв`язку з вирішенням питання про укладення угоди з потепілими.
Таким чином, заявлений відвід колегії суддів з вказаних підстав є необгрунтованим та безпідставним оскількицивільні позова були подані до проголошення прокурором обвинувального акту, а тому відсутні будь-які законні сумніви у необ`єктивності та упередженості колегії суддів у даному випадку.
За таких обставин колегія суддів вважає, що в задоволенні заяви про відвід колегії суддів необхідно відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 369-372 КПК України, колегія суддів,-
У Х В А Л И Л А:

Заяву захисника ОСОБА_9 про відвід колегії суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області по кримінальному провадженню № 0008388 від 19.07.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257, ч.3 ст.28, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.146, ч. 4 ст.189, ст. 257 КК України залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3