Справа № 139/182/19
Провадження № 1-кс/139/74/19
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
26 лютого 2019 року смт Муровані Курилівці

Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
В С Т А Н О В И Л А:
В провадженні слідчого перебуває кримінальне провадження №0000028, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 лютого 2019 року за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 185 КК України.
В ході розслідування вказаного кримінального провадження було встановлено, що невідома особа шляхом вільного доступу в період з 18 до 20 лютого 2019 року вчинила крадіжку алюмінієвих стічних труб з домоволодіння ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 . 25 лютого2019 року під час огляду домоволодіння ОСОБА_5 та його допиту було встановлено, що 20 лютого 2019 року він придбав 19 фрагментів алюмінієвих стічних труб в особи на ім`я ОСОБА_6 . Потерпіла ОСОБА_4 опізнала ці фрагменти як її особисте викрадене майно.

Для виключення можливості втрати слідів злочину, можливості використання вилучених речей як доказу у кримінальному провадженні, слідчий 25 лютого 2019 року направив до суду відповідне клопотання, в якому просив накласти арешт на виявлені та вилучені з домоволодіння ОСОБА_5 речі.
Слідчий у п. 2 клопотання просив про його розгляд без участі слідчого (а.с. 2). Прокурор, будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду клопотання, до суду не з`явилася і не повідомила про причину неявки. Власник вилученого майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, надавши до суду заяву, в якій не заперечила проти доступу до речей та документів та просила розглядати клопотання за її відсутності (а.с. 12).
Неприбуття сторін у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

Розглянувши дане клопотання, проаналізувавши чинне кримінальне процесуальне законодавство, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного:
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий у своєму клопотанні зазначив, що метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Стаття 98 КПК України, зокрема, дає визначення речових доказів, під якими слід розуміти матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Під час розгляду клопотання судом достеменно встановлено, що речі, на які слідчий просить накласти арешт, є предметом вчинення кримінального правопорушення, без якого не можливо довести чи спростувати вину особи та зафіксувати інші докази у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Із наявних у матеріалах клопотання доказів, вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, на які слідчий просить накласти арешт, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309КПК України,
У Х В А Л И Л А:
Клопотання слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженню № 0000028 задовольнити.

Накласти арешт на 19 фрагментів алюмінієвої стічної ринви різної довжини шляхом заборони власнику розпоряджатися та використовувати це майно.

Арештоване майно розмістити в кімнаті зберігання речових доказів Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області.

Ухвалу негайно після її постановлення вручити слідчому та надіслати не пізніше наступного робочого дня після її постановлення учасникам, які не були присутні при розгляді.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ____________