печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2018 року до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.02.2018 на грошові кошти які належать ОСОБА_3 .

В обґрунтування вказаного клопотання особа, яка заявила його вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження не відповідає критеріям, які передбачені ст. 98 КПК України, а тому вважає, що потреба у його застосуванні відпала.

У судове засідання особа, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту не з`явилась, про час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином, через канцелярію суду адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, на вимогах клопотання наполягав.

Прокурор у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Департаментом з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003630 від 13.11.2017 за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.02.2018 року накладено арешт, зокрема, на грошові кошти ОСОБА_5 , які у безготівковому вигляді знаходяться на банківських рахунках, відкритих у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» (код МФО 300335).

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 16.02.2018 при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що вказані грошові кошти відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, наявні підстави для накладення арешту на зазначені грошові кошти.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на вказані грошові кошти, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчийсуддя ОСОБА_1