Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1376/18
Номер провадження 1-кс/376/356/2018
"26" червня 2018 р. Сквирський районний суд Київської області
в складі: слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пищики Сквирського району Київської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, без постійного місця проживання та реєстрації, пенсіонера, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 Кримінального кодексу України,-
До суду звернувся старший слідчий Сквирського відділу поліції Головного управління національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 з клопотанням, що погоджено із прокурором Сквирського відділу Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.06.2018 року, точного часу слідством не встановлено, у ОСОБА_6 виник умисел на умисне знищення чужого майна, а саме житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить та в якому проживає його рідний брат ОСОБА_7 разом з родиною, з мотивів помсти останньому.
25.06.2018 року, точного часу та місця не встановлено, ОСОБА_6 , з метою виконання свого злочинного умислу, придбав близько 5 літрів легкозаймистої суміші, а саме бензину, за допомогою якого мав намір підпалити вищевказаний будинок.
26.06.2018 року, близько 04 години, реалізуючи свій умисел, направлений на знищення чужого майна, з мотивів помсти, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_6 прибув на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , принісши із собою ємність з бензином, який він заздалегідь підготував для вчинення злочину.
Знаходячись на території вказаного домоволодіння, достовірно знаючи що в будинку знаходяться люди, користуючись тим, що власник будинку та родина відпочивають, а його дії залишаються непоміченими, він, за допомогою сапи, яку відшукав на місці вчинення злочину, пошкодив віконну шибку в приміщенні вказаного будинку, залив в середину легкозаймисту рідину та підпалив її.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 прослідував до іншого вікна будинку, аналогічним способом пошкодив віконну шибку, залив в середину легкозаймисту рідину та підпалив її.
Після цього, він же, прослідував до іншого вікна будинку, аналогічним способом пошкодив віконну шибку, залив в середину легкозаймисту рідину, але не зміг її підпалити, так як його дії були помічені мешканцями цього будинку та його було затримано.
В результаті умисних протиправних дій ОСОБА_6 , вищевказаний будинок та речі побуту, які знаходились в ньому були частково пошкоджені в наслідок термальної дії відкритого полум`я, а потерпілому ОСОБА_7 завдано матеріальної шкоди.
Відповідно до поданого клопотання, підставами звернення до суду стало те, що з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини ОСОБА_6 скоїв тяжке кримінальне правопорушення (злочин), з метою уникнення від кримінального покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення та в сукупності наведені обставини вказують про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також з врахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 з метою забезпечення його належної поведінки на досудовому розслідуванні та в ході судового розгляду, вбачається за доцільне застосувати до нього запобіжний захід тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити на вищевикладених підставах, зазначаючи при цьому, що ОСОБА_6 , не має постійного джерела прибутків, постійного місця проживання, з метою уникнення від кримінального покарання може переховуватися від органу досудового розслідування.
Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечували, щодо задоволення клопотання.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1. наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2. наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3. недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно зазначених норм, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про необхідність взяття під варту судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи і, зокрема, такі фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст.179, 184 КПК України.
26.06.2018 року в рамках розслідування вказаного кримінального провадження ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
В ході розгляду клопотання, судом достовірно встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами. Суд, при обранні міри запобіжного заходу враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 10 років, що у відповідності до ст. 12 КК України є тяжким злочином, кримінальне правопорушення скоїв з особливою зухвалістю та суспільно небезпечним способом, усвідомлюючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення (злочину) та невідворотність покарання за його вчинення, перебуваючи на волі, з метою ухилення від кримінального покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, знищити або сховати речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження тощо. Також, суд, враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 ніде не працює, не має постійного джерела прибутку та постійного місця проживання, веде бродячий спосіб життя, не одружений, не має рідних та близьких що в сукупності свідчить про відсутності міцності соціальних зв`язків. Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими. З урахуванням вище наведеного, суд, приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню і вважає за необхідне обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді взяття під варту (тримання під вартою) строком на 60 діб в межах досудового розслідування, оскільки на даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним прокурором під час розгляду клопотання. Стан здоров`я ОСОБА_6 не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, також на думку суду альтернативні запобіжні заходи не взмозі гарантувати належну поведінку підозрюваного та обраний запобіжний захід кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне та сімейне становище підозрюваного, підозру у вчиненні тяжкого злочину, те, що підозрюваний не працює, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у вигляді 5 (п`яти) розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, вважаю за необхідне, відповідно до норм ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: не відлучатись з місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відвідувати розважальні заклади та заклади, де дозволено вживати алкогольні напої.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_8 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пищики Сквирського району Київської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, без постійного місця проживання та реєстрації, пенсіонера, не одруженого, раніше не судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 24 серпня 2018 року включно.
Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 26 червня 2018 року.
Одночасно визначити ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.
Розмір застави визначити у межах 5 мінімальних заробітних плат в сумі 6890 (шість тисяч вісімсот дев`яносто) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на депозитний рахунок:
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки: не відлучатись з місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відвідувати розважальні заклади та заклади, де дозволено вживати алкогольні напої.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 24 серпня 2018 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Сквирського районного суду Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя