Справа № 446/489/14-к Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/783/215/18 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2018 року м. Львів
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Львівської області в складі:
головуючого-судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
представника потерпілого
ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції питання про внесення виправлень в ухвалу Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року,
в с т а н о в и л а :
Ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_8 та скасовано ухвалу слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_9 на постанову слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 від 04.04.2017 про закриття кримінального провадження № 000091. Постанову слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 від 04.04.2017 про закриття кримінального провадження № 0000917 скасовано, а матеріали кримінального провадження № 0000917 повернуто до Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Львівській області для проведення досудового розслідування.

17 травня 2018 року представник потерпілого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 звернувся до суду із заявою, у якій просить виправити допущені в ухвалі Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року описки.

В обґрунтування заяви зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області була постановлена 22 грудня 2017 року, тоді як у тексті ухвали Апеляційного суду Львівської області помилково зазначено «22 грудня 2018 року». Звертає увагу, що відповідно до абзацу: «Ухвалу слідчого судді слід скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції з таких підстав» встановлено, що суд прийшов до висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та про призначення нового розгляду скарги, однак помилково у резолютивній частині відобразив: «Постанову слідчого СВ Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 від 04.04.2017 про закриття кримінального провадження № 0000917 скасувати, а матеріали кримінального провадження № 0000917 повернути до Кам`янка-Бузького ВП ГУ НП у Львівській області для проведення досудового розслідування». Також вважає, що судом апеляційної інстанції, в порушення вимог ст. 372 КПК України, помилково не включено в ухвалу мотивів відхилення доводів представника потерпілого ОСОБА_6 про відсутність у потерпілого ОСОБА_8 права апеляційного оскарження, а отже мотивів повернення апеляційної скарги апелянту.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника потерпілого адвоката ОСОБА_7 , дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що заяву представника потерпілого слід задовольнити частково з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Так, апеляційним судом встановлено, що оскаржувана ухвала слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області була постановлена 22 грудня 2017 року, однак у вступній, мотивувальній та резолютивній частині ухвали Апеляційного суду Львівської області помилково зазначено «22 грудня 2018 року», замість «22 грудня 2017 року», а тому вказана описка підлягає виправленню.

Також, відповідно до ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити ухвалу без змін;

2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відповідно до вимог вказаної статті апеляційний суд скасував оскаржувану ухвалу слідчого судді та постановив свою, про що свідчить резолютивна частина ухвали, при цьому в мотивувальній частині апеляційним судом помилково зазначено «Ухвалу слідчого судді слід скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції з таких підстав», замість «Ухвалу слідчого судді слід скасувати та постановити нову ухвалу з таких підстав».

З огляду на викладене вказані описки в ухвалі Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року слід виправити, а заява захисника в цій частині підлягає до задоволення.

Разом з тим, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену статтею 379 КПК України, а також ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Таким чином, представник потерпілого адвокат ОСОБА_7 ,, подаючи заяву про виправлення інших недоліків, зокрема щодо не зазначення в ухвалі пояснень адвоката про те, що у потерпілого ОСОБА_8 відсутнє право апеляційного оскарження, помилився щодо їх правової природи, так-як вони не є описками в розумінні ст. 379 КПК України.

А тому, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви представника потерпілого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 у цій частині.

Доводи адвоката ОСОБА_7 про порушення апеляційним судом вимог ст. 372 КПК України не входить до вирішення питання виправлення допущеної описки в судовому рішенні.

Керуючись ст.ст. 379, 419 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Заяву представника потерпілого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково.
Виправити у вступній, мотивувальній та резолютивній частинах ухвали Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року дату постановлення оскаржуваної ухвали слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області, а саме замість «22 грудня 2018 року» вказати «22 грудня 2017 року».
Виправити в ухвалі Апеляційного суду Львівської області від 23 квітня 2018 року в мотивувальній частині описку та замість речення «Ухвалу слідчого судді слід скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції з таких підстав» вважати написаним «Ухвалу слідчого судді слід скасувати та постановити нову ухвалу з таких підстав».

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

С у д д і :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4