Номер провадження 1-кс/643/4950/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.10.2018 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , про арешт майна за кримінальним провадженням №0005817 від 20.10.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, тобто підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів -

В С Т А Н О В И В:
До суду 25.10.2018 року надійшло вищезазначене клопотання, направлене поштою 21.10.2018 р.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 20.10.2018 приблизно 03 годині 40 хвилин за адресою АДРЕСА_1 , співробітниками патрульної поліції було зупинено транспортний засіб марки «BMW» моделі «535» з д.н.з. НОМЕР_1 , водій якого пред`явив водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_5 із ознаками підробки. Жєо 49069 від 20.10.2018.

Відомості про вчинення вказаного кримінального правопорушення 20.10.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та у кримінальному провадженні №0005817 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, тобто підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів.

Відповідно до рапорту інспектора роти № 5 батальйону № 2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 за порушення правил дорожнього руху був зупинений вказаний вище транспортний засіб, яким керував ОСОБА_5 . Після зупинки ОСОБА_5 пред`явив співробітникам патрульної поліції водійське посвідчення НОМЕР_2 від 23.08.2012, яке було видане ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час перевірки за базами НАІС було встановлено, що вказана вища серія та номер посвідчення містять інші відомості, а саме видані на ім`я ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Оглянувши водійське посвідчення інспектор патрульної поліції ОСОБА_6 виявив на ньому відсутність захисних елементів. 20.10.2018 слідчо-оперативною групою Московського ВП ГУНП в Харківській області було здійснено виїзд за вказаним фактом та проведено огляд місця події під час якого було вилучено водійське посвідчення НОМЕР_2 від 23.08.2012, яке було видане ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 . На теперішній час встановлено, що вказане вище посвідчення водія має ознаки підробки у зв`язку з чим необхідно провести ряд криміналістичних експертиз. Повернення вказаного водійського посвідчення власнику унеможливить проведення судових експертиз, що може негативно вплинути на розслідування кримінального правопорушення в подальшому.
Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Слідчий зазначає, що вищевказане майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, накладення арешту необхідно з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, провести судове засідання без їх участі, про що зазначили у письмових заявах.

ОСОБА_5 на розгляд клопотання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 20.10.2018 року, а саме на водійське посвідчення НОМЕР_2 від 23.08.2012, яке було видане ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1