233 Справа № 233/3303/18
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання
ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України ,-
В С Т А Н О В И В:
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить наступних висновків.
Кримінальне провадження підсудне Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області, обвинувальний акт відповідає вимогам встановленим Кримінальним процесуальним кодексом України, підстави для закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України; повернення обвинувального акту прокурору та підстави для направлення обвинувального акту для визначення підсудності - відсутні.
Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді та призначенню справи до слухання, не виявлено.
Відповідно до ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3ст.314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Згідно ч.5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.
Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Відповідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений, ч.3 ст. 297 КК України у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , є тяжким злочином, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, тому, враховуючи відсутність обставин, зазначених у ч. 4 ст. 314-1 КПК України, необхідно доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .
Згідно ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду, суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
Вислухавши думку учасників судового провадження про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту.
Справа підлягає розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні звернулась з письмовим клопотанням про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання строком на 30 днів, з підстав, викладених в письмовому клопотанні, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,4 ст.177 КПК України.
Захисник в підготовчому судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, оскільки вважає, що ризики на які посилається прокурор на теперішній час перестали існувати.
Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні погодився з думкою захисника.
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання, приходить наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 22 червня 2018 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 22 липня 2018 року та покладено на останнього відповідні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування або продовження запобіжного заходу є не тільки наявність обґрунтованої підозри або обвинувачення у вчиненні особою кримінального правопорушення, а й наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може вчинити дії передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
Згідно ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.
На переконання суду прокурором в підготовчому судовому засіданні не доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підстави, які наведені в клопотанні в обґрунтування існування ризиків, носять формальний характер і не підтверджуються жодним належним і допустимим доказом.
Так, в клопотанні прокурором зазначено, що нібито існує ризик переховування обвинуваченого від органу досудового розслідування чи суду з огляду на те, що останній вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 7 років.
Проте, в підготовчому судовому засіданні прокурором не доведено належними і допустимими доказами факт нез`явлення або ухилення обвинуваченого за викликом суду. Навпаки, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 за першою вимогою самостійно двічі прибував в підготовче судове засідання. Посилання ж прокурора на переховування обвинуваченого від органу досудового розслідування взагалі є недоречним, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні закінчено і обвинувальний акт щодо обвинуваченого, в порядку ст. 291 КПК України, переданий до суду.
Крім того, відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику …
Також, прокурор вказує на те, що нібито існує ризик незаконного впливу на свідків, які допитані під час досудового розслідування, а також, які можуть бути ще встановлені під час досудового розслідування. Проте в клопотанні прокурором не зазначено конкретно на яких саме свідків обвинувачений може незаконно впливати і з яких підстав, що взагалі позбавляє суд можливості надати оцінку вказаному ризику. Знову ж таки посилання прокурора на встановлення свідків під час досудового розслідування є також недоречним і взагалі не розглядається судом.
Оцінка ж існуванню чи відсутності ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст. 177 КПК України взагалі не надається судом, виходячи з тих підстав і обставин викладених в клопотанні прокурора.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування або продовження запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри/обвинувачення у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор…
Положення частини 2 статті 194 КПК України зобов*язує суд постановити ухвалу про відмову в продовженні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
При цьому, відповідно до ч.3 ст. 194 КПК України, суд має право зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного судом, якщо прокурор доведене наявність обґрунтованої підозри/обвинувачення у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, але не доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Тож, враховуючи вищевказані обставини, а також не доведеність прокурором, належними і допустимим доказами, існування жодного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, суд вважає, що на теперішній час підстав для продовження запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 не має.
За таких підстав суд вважає за необхідне відмовити прокурору у задоволенні клопотання та зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду.
Враховуючи наведені вимоги діючого кримінального процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання інших клопотань від учасників судового провадження не надходило.
Суд, під час підготовки до судового розгляду, визначивши дату та місце проведення судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні дії, завершує підготовку до судового розгляду.
Керуючись ст. ст. 176-178, 184- 185, 193, 194, 196-198, 314-316 КПК України, суд ,-
П О С Т А Н О В И В:
Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.
В судове засідання викликати прокурора, потерпілого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , представника Костянтинівського МРВ філії ДУ «Центр пробації» повідомити про час та місце проведення судового розгляду.
Доручити Костянтинівському міськрайонному відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Донецькій області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівка Донецької області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, яку надати суду в строк до 06 серпня 2018 року.
В задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання відмовити.
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 за кожною вимогою прибувати до суду та роз`яснити останньому, що у разі неприбуття на виклик суду без поважних причин на нього може бути накладено грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також застосований привід.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1