пр. № 1-кс/759/1303/18
ун. № 759/4928/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 квітня 2018 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту з майна накладеного ухвалою слідчого сідді Святошинського районного суду м.Києва від 27.12.2017 року,

ВСТАНОВИВ:
05.04.2018 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту з майна накладеного ухвалою слідчого сідді Святошинського районного суду м.Києва від 27.12.2017 року,

Заявник вказав, що в провадженні СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві знаходиться кримінальне провадження № 0011260 від 22.12.2017 року, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч. 1 ст. 358 та ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва за клопотанням слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві накладено арешт на нерухоме майно - чотирьохкімнатну квартиру ( АДРЕСА_1 ), шляхом заборони відчуження, а також заборони розпоряджатися та користуватися нею на час досудового розслідування та судового розгляду.

Так, заявник вважає даний арешт незаконним і таким, що підлягає скасуванню, оскільки на даний час процесуальний статус особи, в інтересах майна якої подається клопотання - не визначений. ОСОБА_4 є добросовісним набувачем за відповідними укладеними правочинами (Договір позики грошових котів та іпотеки, як засіб забезпечення виконання зобов"язань). Підтвердження цього є те, що під час укладення Договору жодних обтяжень на дану квартиру не було, а отже, Іпотекодержатель не знав і не міг знати про неправомірний характер дій Іпотекодавця.

Крім того, заявник вважає, що наразі у матеріалах кримінального провадження відсутні обставини, які підтверджують, що не застосування заборон або обмеження користування, призведе до приховуваннчя, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, викорстання, перетворення, пересування, передачі майна.

В судове засідання заявник з"явився, клопотання підтримав у повному обсязі та просить його задовольнити.

Належним чином повідомлене про час та місце розгляду справи Святошинського УП ГУ НП України в м. Києві свого уповноваженого представника в до суду не направив. Заперечень проти заяви не надав, доказів поданих скаржником не спростував належними та обгрунтованими доказами.

Судом встановлено, що Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 27.12.2017 року, за клопотанням слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві, накладено арешт на нерухоме майно - чотирьохкімнатну квартиру ( АДРЕСА_1 ), шляхом заборони відчуження, а також заборони розпоряджатися та користуватися нею на час досудового розслідування та судового розгляду.

Судом встановлено, що накладаючи арешт на майно, суд виходив з того, що у продовж 2017 року невстановлена особа, знаходячись у невстановленому місці час та обставинах, підробила офіційний документ від імені ПАТ КБ «Центр», з метою заволодіння чужим майном шляхом обману та заволоділа 4-хкімнатною квартирою, яка належить ПАТ КБ «Центр», чим завдалатовариству матеріальну шкоду в особливо великих розмірах.

Судом встановлено, що досудове розслідування триває, та ризики що були підставою жля наклдення арешту залишилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Також, у частині 11 ст. 170 КПК України, прямо вказано на те, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України зазначено, що головним обов`язком слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Вивчивши скаргу та додані до неї докази, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити.

В зв`язку із викладеним, керуючись ст. ст. 131, 132, 170,174, 175, 369-372 КПК України,суд,

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту з майна накладеного ухвалою слідчого сідді Святошинського районного суду м.Києва від 27.12.2017 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1