печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київтранскомплект» про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київтранскомплект» звернувся до слідчого судді із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ щодо ТОВ «Київтранскомплект» (), рахунок в Казначействі України (МФО 899998) № 9411 .
В обґрунтування поданого клопотання адвокат вказує, що 20 липня 2018 року товариство з обмеженою відповідальністю «Київтранскомплект» при здійсненні реєстрації податкової накладної в системі електронного адміністрування ПДВ, отримало квитанцію про не прийняття документа. В якості підстави для неприйняття до реєстрації податкової накладної заявника, у графі «Виявлені помилки» зазначеної квитанції містилося формулювання про «...накладення арешту за рішенням суду».
Адвокат звертає увагу, що аналіз чинних норм законодавства свідчить про те, що система електронного адміністрування ПДВ - це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству. Показники (суми ліміту ПДВ) є за своєю суттю обліком господарських операцій платника ПДВ в електронній системі, що здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу України.
Так, ліміт не є грошовими коштами або електронними грошима. Відповідно до ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05.04.2001 р. № 2346-ІІІ електронні гроші - це одиниці вартості, які зберігаються на електронному пристрої, приймаються як засіб платежу іншими особами, ніж особа, яка їх випускає, і є грошовим зобов`язанням цієї особи, що виконується в готівковій або безготівковій формі.
Отже, заявник не має права власності на ліміт ПДВ, оскільки за своєю суттю ліміт - це показник здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима.
Адвокат наголошує, що службовим особам Заявника не повідомлялось про підозру у вчиненні будь-яких злочинів та не заявлено цивільний позов, що вказує на відсутність підстав щодо накладення арешту.
В судове засідання адвокат не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином.
Інші особи, які беруть участь у справі не з`явились, про час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином, завчасно, поважних причин неявки не повідомили.
Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутність вище зазначених осіб.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту, приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 170 ч. 3 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті або у безготівковому вигляді, цінні папери корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діянням підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до ст. 174 ч. 1 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Разом з тим, до матеріалів клопотання адвокат додає, виключно, копію повноважень на представництво інтересів ТОВ «Київтранскомплект» та роздруківку квитанції № 1, що позбавляє слідчого суддю можливості встановити вчинення якого кримінального правопорушення розслідується та яким органом досудового розслідування, а також в рамках якого кримінального провадження накладено арешт.
Крім того, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Так, відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
З урахуванням встановлених обставин, враховуючи, відсутність підтверджуючих документів про арешт майна, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київтранскомплект» про скасування арешту майна, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1