Справа № 457/697/18
провадження №1-кс/457/237/18
УХВАЛА
про повернення клопотання
17 серпня 2018 року м. Трускавець
Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянув клопотання про арешт майна слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , яке погоджено начальником Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000323 та яке надійшло до суду 14 серпня 2018 року.

Перевіривши надані матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо кримінального провадження, в межах якого було подано дане клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, -
в с т а н о в и в:
1.Слідчим відділенням Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000323 від 01 серпня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України - викрадення теплової енергії шляхом її самовільного використання без приладів обліку, результати вимірювання яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків (якщо використання приладів обліку обов`язкове), або внаслідок умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, якщо такими діями завдано значної шкоди. Так, 31 липня 2018 року в Трускавецьке ВП із письмовою заявою звернувся начальник відділу теплового постачання ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» ОСОБА_5 про те, що 31 липня 2018 року було виявлено викрадення теплової енергії, шляхом самовільного підключення невідомою особою до теплової мережі, що за адресою АДРЕСА_1 . Допитаний в статусі представника потерпілого ОСОБА_6 повідомив, що ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» здійснює господарську діяльність у сфері готельних послуг. У володінні підприємства є майнові комплекси двох котелень із зовнішніми тепловими мережами, які використовуються для виробництва теплової енергії для власних потреб, а також для продажу іншим суб`єктам господарювання. 31 липня 2018 року близько 14 год. 40 хв. під час випробування теплової мережі було виявлено факт самовільного підключення тепловикористального обладнання і системи теплопостачання будівлі за адресою: АДРЕСА_1 до зовнішньої теплової мережі, орендованої ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» у ПрАТ «Трускавецькурорт». За даним фактом керівництвом ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» викликано поліцію та комісійно працівники ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» разом із працівниками поліції провели огляд теплової камери 12 та частину приміщення ресторану «Корчма», яка орендована ОСОБА_7 . Встановлено, що споживач за дозволом на приєднання до теплової мережі ані до ПрАТ «Трускавецькурорт», ані до ТОВ «Хотел Менеджмент Груп» не звертався, і, відповідно, такого дозволу не отримував. А це свідчить про самовільний характер такого підключення. Теплова мережа проходить від теплової камери ТК-10 до теплової камери ТК-12 відповідно до розрахункової схеми теплових мереж. Під час огляду теплової камери ТК-12 виявлено підключення системи теплопостачання будівлі за адресою: АДРЕСА_1 до теплової мережі, яка проходить повз стіни будівлі. На час огляду на тепловій камері була розміщений мангал для приготування їжі. На трубопроводах, якими здійснено підключення до теплової мережі, знаходяться засувки, які на момент початку проведення огляду були у закритому положенні. Після відкриття засувок і при вимкненому електричному котлі опалення (який знаходиться у орендованому приміщенні) спостерігалося підвищення температури на тепловикористальному обладнанні (радіаторах опалення) у будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , що свідчить про циркуляцію теплоносія по системі теплопостачання будівлі і як, наслідок, підключення до вище вказаної теплової мережі. Згідно усних пояснень ОСОБА_7 стало відомо, що теплова енергія використовувалась в опалювальні сезони в період 2013 2018 років. Також при огляді встановлено, що внутрішньобудинкова теплова мережа знаходиться не тільки в орендованому приміщенні, а проходить через всю будівлю за адресою: АДРЕСА_1 , однак доступу до цих приміщень не отримано. Відповідно до відомостей Реєстру прав власності на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано право власності ОСОБА_8 на два нежитлові приміщення площею 133,4 кв.м. (офісні приміщення, реєстраційний номер 34865616) та 139.2 кв.м. (приміщення магазину, реєстраційний номер 34865493). Згідно з реєстром дозвільних документів ДАБІ (http://91.205.16.115/declarate/list.php?sort=num&order=DESC) у квітні 2012 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області за номером ЛВ 29 зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «реконструкція нежитлових приміщень під кафе-бар» за адресою АДРЕСА_1 , замовник ОСОБА_7 . Інформація про земельну ділянку відсутня. Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно будівля на АДРЕСА_1 розташована на належній на праві власності ОСОБА_8 земельній ділянці (кадастровий номер :01:005:0025) площею 0.048 га за цією ж адресою. З наведеного вбачається, що в будівлі на АДРЕСА_2 зареєстровано речові права ОСОБА_8 на нежитлові приміщення загальною площею 272,6 (133,4 + 139,2) кв.м. Речові права на реконструйовані у квітні 2012 року ОСОБА_7 під кафе-бар нежитлові приміщення, площа яких невідома, не зареєстровані. Для визначення розміру шкоди за методикою (Методика розрахунку кількості теплоти, спожитої на опалення місць загального користування багатоквартирних будинків, та визначення плати за їх опалення, затверджена наказом Мінбуду України від 31.10.2006 р. N 359. зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 листопада 2006 р. за N 1237/131 1 1) необхідно провести огляд всієї будівлі та всіх приміщень АДРЕСА_1 на предмет встановленого тепловикористального обладнання (радіаторів опалення) системи теплопостачання. Відповідно до постанови слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 13.08.2018 приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (приміщення площею 133,4 кв.м. - офісні приміщення літ. «2», 2А, реєстраційний номер 34865616 та приміщення площею 139.2 кв.м. - приміщення магазину літ. «1», 2А, реєстраційний номер 34865493), що належить ОСОБА_8 , а також нежитлове приміщення кафе бару за цією ж адресою, належне ОСОБА_7 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації ЛВ 29 «реконструкція нежитлових приміщень під кафе - бар» визнані речовим доказом. Просить накласти арешт на майно в частині заборони користування системою теплопостачання, будь якого втручання в систему теплопостачання, в тому числі тепловикористальне обладнання з метою унеможливлення проведення реконструкції, перепланування будівлі/приміщень, а саме: приміщення за адресою : АДРЕСА_1 (приміщення площею 133,4 кв.м. - офісні приміщення літ. «2», 2А, реєстраційний номер 34865616 та приміщення площею 139.2 кв.м. - приміщення магазину літ. «1», 2А, реєстраційний номер 34865493), що належить ОСОБА_8 ; нежитлове приміщення кафе бару за адресою : АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_7 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації ЛВ 29 «реконструкція нежитлових приміщень під кафе - бар».

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до ч.1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексута відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Після дослідження наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК України з огляду на наступне.
Як підставу для накладення арешту на майно слідчий вказує, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження необхідне для збереження речових доказів, а також посилається на постанову слідчого від 13 серпня 2018 року про визнання приміщення речовим доказом, однак копії такої постанови до клопотання не долучено. Зазначене є порушенням норми ч. 2 ст. 171 КПК України, згідно з якою до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання, що, як наслідок, є підставою для повернення клопотання про арешт майна прокурору на виконання вимог ч. 3 ст. 172 КПК України. Встановити, чи слідчий мав намір долучити постанову про визнання речовим доказом до клопотання не вбачається можливим, оскільки в графі «Додатки» ні кількість аркушів, на яких містяться матеріали, якими обґрунтовуються доводи, вказані у клопотанні, ні чіткий перелік долучених документів чи їхніх копій не вказана.

Враховуючи викладене, прихожу до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам, встановленим кримінальним процесуальним законом до клопотань слідчого, прокурора, а тому підлягає поверненню для усунення недоліків.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , яке погоджено начальником Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000323 про арешт майна повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1