СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1128/18
Провадження № 1-кп/306/145/18
У Х В А Л А

05 вересня 2018 року м.Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Свалява кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000172 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Свалявського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою суду від 04.06.2018 року призначено підготовче судове засідання на 15.06.2018 року, яке неодноразово відкладалось з об`єктивних поважних причин, востаннє - на 05.09.2018 року.
В підготовче судове засідання не з`явилась потерпіла ОСОБА_6 , яка подала заяву про розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 у її відсутності. Отже, потерпіла висловилась щодо участі в даному судовому засіданні, тому вирішення питань підготовчого судового засідання без її участі, на думку суду, не порушуватиме її прав.
В канцелярію суду надійшли клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 13.06.2018 року та 04.09.2018 року про повернення обвинувального акта у даному провадженні прокурору. Такі клопотання в підготовчому судовому засіданні обвинувачений підтримав, з підстав зазначених в них, вважає, що в такому вигляді обвинувальний акт не може бути призначено до розгляду по суті, оскільки не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, крім того стверджує, що йому не вручено реєстру до обвинувального акта, однак йому відомо, що і реєстр не відповідає вимогам КПК України. Зокрема, як на підставу для повернення обвинувального акта прокурору, посилається на те, що не сформульовано обвинувачення за кваліфікуючою ознакою "проникнення", та, що на досудовому розслідуванні безпідставно його повідомили двічі про підозру та сформулювали два обвинувачення і дві справи щодо однієї події, так як до суду направлено і інший обвинувальний акт за ч. 1 ст. 357 КК України за одною і тою ж подією що і в даному провадженні, де йому інкримінують у вину ці ж діяння, в той же час в тому ж місці щодо тієї ж потерпілої ОСОБА_6 , однак виділяють в окрему справу викрадення печатки.

Захисник щодо даного клопотання не заперечив.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо повернення обвинувального акта, вважає, що досудове розслідування проведено повно об`єктивно, зібрано всі докази.

Вивчивши обвинувальний акт з додатками, заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підлягає поверненню прокурору, оскільки він не відповідає вимогам КПК України, при цьому виходить з наступного.
Так, згідно із ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

У формулюванні обвинувачення повинні бути відображені обставини, які відповідно до ст. 91 КПК України, підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а саме, про подію кримінального правопорушення (час, місце спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інші.

Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити в себе не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання, у тому числі, і об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а також кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення.

Вищенаведене свідчить про те, що в обвинувальному акті повинен мати місце як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, так і формулювання обвинувачення.

Частиною 1 ст. 337 КПК України передбачено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Дослідивши та проаналізувавши зміст обвинувального акта, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, оскільки в такому відсутнє формулювання обвинувачення, в якому були б відображені всі обставини, передбачені ст. 91 КПК України та розкрита правова кваліфікація дій ОСОБА_7 , а міститься лише виклад фактичних обставин, які встановлені під час досудового розслідування провадження щодо ОСОБА_5 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Зокрема, при формулюванні обвинувачення не розкрито об`єктивну та суб`єктивну сторону кримінального правопорушення, яке інкримінують обвинуваченому, а саме, в обвинувальному акті зазначено ознаку при формулюванні обвинувачення «проник через вхідні двері, які були зачинені», однак не розкрито способу такої ознаки як «проникнення до житла чи іншого володіння особи» саме в діях обвинуваченого та мети для проникнення в його діях, та в цій частині не сформульовано обвинувачення.

Так, крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище, передбачає визначення, по-перше, ознак «житло», «інше приміщення», «сховище»; по-друге, ознак «проникнення». Тільки сукупність цих ознак дає можливість кваліфікувати крадіжку за ч. З ст. 185 КК.

Під проникненням у житло, інше приміщення чи сховище розуміється незаконне вторгнення до них будь-яким способом (із застосуванням засобів подолання перешкод або без їх використання; обманним шляхом; з використанням підроблених документів тощо).

Обов`язковою ознакою проникнення є його незаконність, тобто відсутність у особи права перебувати у перелічених місцях, де знаходиться майно.

З суб`єктивної сторони проникнення вчиняється обов`язково з метою крадіжки.

Слід зазначити, що формулювання обвинувачення повинно складатись з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення і правову кваліфікацію дій особи. При цьому, правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання, у тому числі і об`єктивної та суб`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення.

Суд, дослідивши обвинувальний акт дійшов до висновку, що в порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України при його складанні прокурором не повною мірою розкрита суб`єктивна та об`єктивна сторони вчиненого злочину за ч. 3 ст. 185 КК України, що в свою чергу унеможливлює якісно і в повній мірі здійснювати захист від пред`явленого обвинувачення, і, безперечно, порушує право обвинуваченого на захист, яке гарантується кожній особі.

Крім того, суд доходить висновку, що повідомлені обвинуваченим обставини щодо події інкримінованих йому діянь містять ознаки порушення його прав, оскільки фактично за одне діяння пред`явлено два обвинувачення, адже сам обвинувачений вказує що йому інкримінують і одночасне викрадення печатки і викрадення алкогольних напоїв і цукерок в службовому кабінеті Свалявської РДА у потерпілої ОСОБА_6 , однак склали два обвинувальні акти, які направлені до суду. Тому прокурору про таке має бути достеменно відомо і він має це обов`язково перевірити, та при усуненні недоліків обвинувального акта врахувати такі обставини з метою недопущення порушення прав обвинуваченого та потерпілої, в тому числі і з метою дотримання такої основної засади кримінального провадження - заборона двічі притягувати до кримінальної відповідальності за одне і те саме правопорушення

Враховуючи вище наведене, суд доходить висновку, що зазначені порушення позбавляють суд можливості призначити судовий розгляд такого обвинувального акта і розглянути його. Крім того призначення обвинувального акта, складеного із зазначеними недоліками, до судового розгляду та його розгляд в судовому засіданні, може поставити під сумнів, будь-яке прийняте рішення за результатом розгляду такого обвинувального акта.

Статтею 314 КПК України не передбачено можливості виправлення технічних чи інших помилок, а також внесення якихось додаткових відомостей до обвинувального акта чи реєстру після їх надходження до суду, зокрема, у підготовчому судовому засіданні. Законом також не передбачено поділу недоліків обвинувального акта чи реєстру на суттєві та не суттєві, чи такі, що перешкоджають або не перешкоджають розгляду справи по суті. Статтею 291 КПК України чітко передбачено категоричний перелік відомостей, які має містити обвинувальний акт.

Залишення ж у матеріалах кримінального провадження обвинувального акта з недоліками є неприпустимим, оскільки це свідчить про неповагу до закону, до встановлених ним норм та вимог, та може призвести до необ`єктивного та неповного встановлення всіх обставин у справі та позбавить можливості постановити справедливе судове рішення .

Єдиним процесуальним шляхом виправлення недоліків обвинувального акта, передбаченим КПК України, є повернення обвинувального акта прокурору з метою усунення ним недоліків протягом розумного строку.

Оскільки обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, суд доходить висновку, що клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акта слід задовольнити та повернути обвинувальний акт прокурору.

Наведені вище порушення вимог КПК України, суд вважає істотними та такими, що перешкоджають для призначення судового розгляду у даному кримінальному провадженні. Так як судом прийнято рішення про повернення обвинувального акта прокурору, питання, пов`язані із підготовкою до судового розгляду, та інші подані до суду клопотання обвинуваченого судом не вирішуються.

Керуючись ст. ст. 291, 314, 371, 372 КПК України,суд,-

У Х В А Л И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000172 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,- повернути прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом семи днів з дня її оголошення через Свалявський районний суд Закарпатської області.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуюча: суддя ОСОБА_1