У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного :

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працевлаштованого, не одруженого, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009551 від 06.09.2018 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

в с т а н о в и в :
до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва звернувся старший слідчий слідчого відділення відділу поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 121 КК України.
Вказане клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 .
В обгрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009551 від 06.09.2018 року.
Вказує, що на даний час досудовим розслідуванням встановлено, що 06.09.2018 року, близько 00 годин 15 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 у ОСОБА_7 виник словесний конфлікт із ОСОБА_8 , з приводу неналежно припаркованого автомобіля та створення тим самим перешкоди для проїзду. Вказаний словесний конфлікт переріс у бійку, в ході якої ОСОБА_7 наніс ОСОБА_8 не менше двох ударів ногою, будучи у взутті, в область скроневої ділянки голови зліва, внаслідок яких потерпілому спричинено закриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку, вдавлений перелом скроневої кістки зліва, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння.
10.10.2018 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
У клопотанні слідчий зазначає, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.
Вказує, що ОСОБА_7 не має постійного джерела прибутку, суспільно-корисною працею не займається, зник з місця кримінального правопорушення, вчинив тяжкий злочин, а тому може переховуватись від органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити речі і документи, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам.
Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник проти заявленого клопотання заперечили, просять застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби. При цьому, підозрюваний ОСОБА_7 не заперечив своєї причетності до бійки із ОСОБА_8 .
Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0009551 від 06.09.2018 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
10.10.2018 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 121 КК України.
Органом досудового розслідування ОСОБА_7 не затримувався.
Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_7 підозрюється в тому, що 06.09.2018 року, близько 00 годин 15 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 у нього виник словесний конфлікт із ОСОБА_8 , з приводу неналежно припаркованого автомобіля та створення тим самим перешкоди для проїзду. Вказаний словесний конфлікт переріс у бійку, в ході якої він наніс ОСОБА_8 не менше двох ударів ногою, будучи у взутті, в область скроневої ділянки голови зліва, внаслідок яких спричинив потерпілому закриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку, вдавлений перелом скроневої кістки зліва, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_7 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованого йому діяння свідчать докази долучені до матеріалів клопотання, а саме: заява ОСОБА_8 від 06.09.2018 року про вчинення кримінального правопорушення, протокол огляду місця події від 06.09.2018 року, протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.09.2018 року та протокол його додаткового допиту від 24.09.2018 року, якими зафіксовано покази ОСОБА_8 , зокрема останній показав яким чином невідома особа та за яких обставин завдала йому тілесних ушкоджень, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 25.09.2018 року, згідно якого потерпілий ОСОБА_8 опізнав ОСОБА_7 , як особу, що 06.09.2018 року завдала йому тілесних ушкоджень, протокол слідчого експерименту від 25.09.2018 року за участі потерпілого ОСОБА_8 , протоколи допиту свідка ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 06.09.2018 року, довідка від 06.09.2018 року, згідно якої ОСОБА_8 встановлено діагноз закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, перелом скроневої кістки зліва.
Окрім цього, в судовому засіданні ОСОБА_7 не заперечив своєї причетності до нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 06.09.2018 року.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що оголошена ОСОБА_7 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування є на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_7 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді цілодобового домашнього арешту та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.
Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Інкриміноване підозрюваному правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі, тобто домашній арешт, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_7 .
Слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування, про те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема з певним ступенем ймовірності підозрюваний може ухилятися від явки до органу досудового розслідування та суду, зважаючи на тяжкість вчиненого злочину у якому він підозрюється, незаконно впливати на свідків, оскільки слідчі дії на даний час органом досудового розслідування не проведено у повному обсязі, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 178 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно ч. 1,4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя звертає увагу, що в судовому засіданні прокурором не доведено недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Так, підозрюваний ОСОБА_7 раніше не судимий, має місце постійного проживання, з дня повідомлення про підозру до моменту розгляду клопотання від органу досудового розслідування та суду не ухилявся, іншої позапроцесуальної поведінки не допускав, відтак, слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде занадто суворим запобіжним заходом у даному випадку, а запобігти наявним ризикам можливо, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, поклавши на підозрюваного ряд обов`язків, що сприяли б його належній процесуальній поведінці.

Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 186, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009551 від 06.09.2018 року за ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого з 22 години 00 хвилин вечора до 06 години 00 хвилин ранку наступного дня;

- з`являтися за викликом до суду, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;

- утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим по даному кримінальному провадженню;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання та праці;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон та/або інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд за межі території України;

Строк дії ухвали встановити до 09 грудня 2018 року включно.

В задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1