Справа № 405/6002/17

"20" жовтня 2017 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст. 369 КК України, а саме за фактом пропонування службовій особі, яка займає відповідальне становище надати їй неправомірну вигоду, а так само надання такої вигоди за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, за наступних обставин.
ОСОБА_4 , будучи підполковником внутрішньої служби, обіймаючи з 01.04.2017 посаду начальника державної установи «Кропивницька установа виконання покарань (№14)», був службовою особою, що постійно здійснює функції представника органу виконавчої влади, обіймаючи постійно посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських обов`язків.
Проте, ОСОБА_4 займаючи посаду начальника державної установи «Кропивницька установа виконання покарань (№14)», будучи підполковником внутрішньої служби, службовою особою, що постійно здійснює функцію представника органу виконавчої влади, обіймаючи постійно посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій та адміністративно-господарських обов`язків, надав неправомірну вигоду службовій особі, яка займає відповідальне становище за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням службового становища, повторно, при наступних обставинах.
Так, у період з березня 2017 по вересень 2017 року, на виконання вимог наказів №№21, 22 від 17.02.2017, відділом нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях та інших заходів примусового характеру прокуратури області, в порядку контролю під час проведення перевірок додержання вимог законодавства у державній установі «Кропивницька установа виконання покарань (№14)», систематично виявлялися порушення вимог Закону України «Про попереднє ув`язнення» та відомчих нормативних актів у вище вказаній установі виконання покарань та за їх результатами надавалися вказівки про усунення порушень діючого законодавства.
Керівником відділу нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях та інших заходів примусового характеру прокуратури області являється ОСОБА_8 , який в силу свої службових повноважень організовував та доручав підлеглим працівникам проведення згаданих перевірок у вище зазначеній установі.
Однак, 30.08.2017, у начальника державної установи «Кропивницька установа виконання покарань (№14)» ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на надання неправомірної вигоди ОСОБА_8 , за не вжиття заходів перевірочного характеру.
З метою реалізації свого злочинного умислу, 30.08.2017 близько 17.00 години ОСОБА_4 перебуваючи в службовому кабінеті №б/н, який розташований за адресою: м. Кропивницький, вул. Соборна, б.5 «А», на другому поверсі адміністративного приміщенні прокуратури області, ліворуч із кабінету «Приймальня», усвідомлюючи що ОСОБА_8 є службовою особою, яка займає відповідальне становище та уповноважена на прийняття рішень щодо не вжиття заходів перевірочного характеру, діючи у своїх власних інтересах, надав ОСОБА_8 неправомірну вигоду в сумі 2400 гривень, за не вжиття заходів перевірочного характеру. Крім цього, ОСОБА_4 в ході розмови висловив словесну пропозицію про надання у подальшому неправомірної вигоди ОСОБА_8 , за не вжиття заходів перевірочного характеру.
Таким чином, ОСОБА_4 надав неправомірну вигоду службовій особі, яка займає відповідальне становище за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням службового становища, тобто скоїв злочин, передбачений ч.3 ст.369 КК України.
Крім цього, продовжуючи свої злочинні дії з метою реалізації свого злочинного умислу, 25.09.2017 близько 17.00 години ОСОБА_4 перебуваючи в службовому кабінеті №б/н, який розташований за адресою: м. Кропивницький, вул. Соборна, б.5 «А», на другому поверсі адміністративного приміщенні прокуратури області, ліворуч із кабінету «Приймальня», усвідомлюючи що ОСОБА_8 є службовою особою, яка займає відповідальне становище та уповноважена на прийняття рішень щодо не вжиття заходів перевірочного характеру, діючи у своїх власних інтересах, умисно надав останньому неправомірну вигоду у вигляді 2 (двох) карток на паливо «Авіас Energy» А-92 15 Л за наступними номерами: № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , за не вжиття заходів перевірочного характеру.
Таким чином, ОСОБА_4 надав неправомірну вигоду службовій особі, яка займає відповідальне становище за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням службового становища, тобто скоїв злочин, передбачений ч.3 ст.369 КК України.
Крім цього, в порядку контролю 11-13.10.2017 в ДУ «Кропивницька УВП №14» проведено перевірку стану усунення порушень вимог законодавства України та відомчих нормативних актів ДКВС України. В ході вказаної перевірки встановлено, що усупереч вимогам діючого законодавства та нормативно правових актів ДКВС України, виявлені в серпні жовтні 2017 року порушення не усуваються.
Разом з цим, ОСОБА_4 продовжуючи свої злочинні дії з метою реалізації свого злочинного умислу, 17.10.2017 близько 10.00 години перебуваючи на території ДУ «Кропивницька УВП №14», що знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Куроп`ятникова, б.50 «Б», усвідомлюючи що ОСОБА_8 є службовою особою, яка займає відповідальне становище та уповноважена на прийняття рішень щодо не вжиття заходів перевірочного характеру, діючи у своїх власних інтересах, в ході розмови висловив словесну пропозицію останньому надати неправомірну вигоду у вигляді 10 (десяти) вуликів для бджіл, або грошових коштів від їх продажу, за не вжиття заходів перевірочного характеру.
Таким чином, ОСОБА_4 скоїв пропозицію службовій особі надати їй неправомірну вигоду, та надав їй таку вигоду за невчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище в інтересах того, хто пропонує чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, тобто вчинив злочин, передбачений ч.3 ст.369 КК України.
18.10.2017 о 16 год. 45 хв. ОСОБА_4 , затримано як підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
19.10.2017 о 16 год. 25 хв. ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
Прокурор під час розгляду клопотання підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказавши, що у справі відсутні докази обґрунтованості підозри та наведених ризиків.
Підозрюваний під час розгляду клопотання підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
18.10.2017 о 16 год. 45 хв. ОСОБА_4 , затримано як підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
19.10.2017 о 16 год. 25 хв. ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється за фактом пропонування службовій особі, яка займає відповідальне становище надати їй неправомірну вигоду, а так само надання такої вигоди за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , заявою ОСОБА_8 про добровільну видачу грошових коштів, заявою ОСОБА_8 про добровільну видачу карток на паливо, протоколом додаткового допиту в якості свідка ОСОБА_8 , витягом із протоколу про проведення негласних слідчих ( розшукових) дій (а.к.14-15, 17-19, 21-23).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 369 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.
Зазначаючи про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовано послався на ризики, які передбачені п.п.1 та 3 ст.177 КПК України, враховуючи можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, наявність майна у м. Донецьк, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду; можливість підозрюваним впливати на свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися та знищення, схову та спотворення речей і документів, зокрема предмету неправомірної вигоди, яку пропонував передати підозрюваний, скільки останній до цього часу не вилучений.
Інші ризики матеріалами клопотання не доведені.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує її гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, навіть із урахуванням наявних у підозрюваного соціальних зв`язків, постійного місця проживання, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів, тобто в межах строку досудового розслідування.
Інші доводи сторони захисту не спростовують оголошену підозру та встановлені ризики.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його соціальних зв`язків та положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим визначити заставу у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.303, 306-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 16 години 45 хвилин 18.10.2017 р. до 16 години 45 хвилин 16.12.2017 р.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утримуватись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч.ч. 8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Дата закінчення дії ухвали 16.12.2017 р.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_9 Загреба