Справа № 192/2185/14
Провадження № 1-кп/192/7/18
У Х В А Л А
20.03.2018 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,
В судове засідання 20 березня 2018 року обвинувачений та свідки не з`явилися. Захисник обвинуваченого повідомила про причини неявки обвинуваченого складні погодні умови. Свідки причини неявки до суду не повідомили.
Прокурор заявив клопотання про привід свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у зв`язку з їх неявкою та у зв`язку їх відсутністю за місцем мешкання.
Заслухавши думку захисника, прокурора суд приходить до висновку, що з метою забезпечення явки в судове засідання свідків, показання яких є доказами по справі, слід постановити ухвалу про їх привід, а неявку обвинуваченого визнати поважною через складні погодні умови.
Відповідно до положень ч.ч. 3, 4 ст. 142 КПК України суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку, та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 327 КПК України - якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка.
Оскільки судом встановлено, що свідки повідомлялися належним чином про час та місце проведення судового засідання, в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, що на думку суду свідчить про ухилення свідків від явки до суду, тому суд вважає, що слід здійснити їх привід.
Крім того суд тривалий час позбавлений можливості допитати вказаних свідків в судовому засіданні, а обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора. Однак стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження у розумні строки.
Тому, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для подачі до суду доказів у даному кримінальному провадженні.
Суд зазначає, що для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».
Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.
У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).
Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені уст.28 КПК та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері.
Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться тривалий час, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, тому суд вважає за доцільне встановити для державного обвинувачення строк подачі доказів в частині забезпечення явки до суду свідків - до 11 квітня 2018 року.
Керуючись ст.ст.28,114,139-143, 327 КПК України суд,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора задовольнити.
Здійснити привід в судове засідання свідків:
-ОСОБА_6 , який мешкає в АДРЕСА_1
-ОСОБА_7 , яка мешкає в АДРЕСА_2
В судове засідання повторити виклик прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого.
Виконання ухвали про здійснення приводу доручити Солонянському відділенню поліції Дніпровського відділу ГУ НП України в Дніпропетровській області.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Солонянський відділ Дніпропетровської місцевої прокуратури №2.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий: суддя ОСОБА_1