УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20. 11. 2017 року м. Київ
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Вендер Проджект» - про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000630 від 08. 12. 2015 року,
в с т а н о в и в:
18. 08. 2017 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Вендер Проджект» - про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000630 від 08. 12. 2015 року.
Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01.08.2016 року у справі №760/6919/16-к накладено арешт на грошові кошти та інші цінності, що знаходяться на банківських рахунках ряду підприємств, зокрема ТОВ «Вендер Проджект» в ПАТ «УкрСиббанк». Заявник вважає вказаний арешт незаконним, необґрунтованим та невмотивованим, в зв`язку з чим просив про скасування арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.
Чинний КПК України закріплює порядок розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту майна, яке має бути розглянуто не пізніше трьох днів після його надходження до суду.
Чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду скарги за відсутності заявника.
Разом з тим, заявник у судове засідання двічі не з`явився, причини своєї неявки не повідомив.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.
Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.
За таких обставин, неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та недоведення вказаних у ній обставин, в зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання.
Керуючись статтями 131, 132, 159-164, 166, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в:
Відмовити в задоволенні клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає
Слідчий суддя ОСОБА_1