Справа № 640/3788/18
н/п 1-кс/640/2082/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" березня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - ОСОБА_3 ,
представника заявника - ОСОБА_4 ,
12.03.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана заява, в якій заявник просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Харкова про арешт майна, вилученого у її домоволодінні.
В судовому засідання заявник ОСОБА_3 та її представник адвокат ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримали, просили задовольнити.
Прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 14.03.2018 від прокурора надійшли заперечня на клопотання щодо скасування арешту майна, в яких вона зазначила, що на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, 22.08.2017 проведено обшук за місцем реєстрації та фактичного мешкання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 . У подальшому, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 31.08.2017 накладено арешт на майно, яке вилучено у ОСОБА_3 під час проведення обшуку. На даний час вилучене майно визнано речовим доказом у провадженні та має суттєве значення у доказуванні кримінального правопорушення. Крім цього, вважає, що доводи викладені ОСОБА_3 у клопотанні про скасування арешту на майно є безпідставними та не обґрунтованими, а тому заперечує проти його задоволення. Зазначене клопотання просить розглянути у судовому засіданні без її участі (а.с. 21).
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали скарги, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, виходячи з наступного.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно поданого до суду клопотання про скасування арешту майна, заявник просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про арешт майна.
Згідно, ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Важливою складовою права на справедливий судовий розгляд є публічний судовий розгляд. Так, публічний судовий розгляд задовольняє не тільки інтереси сторін у справі, але також інтереси широкої громадськості він забезпечує довіру до судових органів.
Заявник скористався правом, наданим ст.174 КПК України, звернення до слідчого судді із скаргою про скасування арешту майна. За змістом ч.7 ст.173, ст. 309 КПК України, перегляд ухвали слідчого судді щодо арешту майна відбувається в апеляційному порядку, за поданою особою апеляційною скаргою у визначеному законом порядку. До компетенції слідчого судді при розгляді клопотань про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, не належить право скасовувати ухвали, тоді як в ст. 407 КПК України такими повноваженнями наділений суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги, а тому, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, задоволенню не підлягає.
Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
Розглядаючи клопотання в межах заявлених вимог, на теперішній час достатніх даних, що скасування арешту з вказаного майна не може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано. Слідчі дії у вказаному кримінальному провадженні тривають.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, до слідчого судді не надано, а тому вказане клопотання є передчасними та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 174, 309, 372 КПК України,
Ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Резолютивна частина ухвали проголошена в судовому засіданні 14 березня 2018 року. Повний текст ухвали складено не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини 16 березня 2018 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1