1Справа № 335/608/18 1-кс/335/635/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 січня 2018 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу № 5 від 14 серпня 2012 загальних зборів учасників ТОВ «СКС-Телеком» та наказу № ПР11 від 15 серпня 2012 року ТОВ «СКС-Телеком» ОСОБА_4 призначено на посаду директора вказаного товариства, на якого покладено виконання організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій підприємства.
Продовжуючи свій злочинний намір, директор ТОВ «СКС-Телеком» ОСОБА_4 при невстановлених під час досудового розслідування обставинах, склав та за допомогою засобів телекомунікаційного зв`язку надав в електронному вигляді із застосуванням електронних цифрових підписів та ключа для електронної печатки до Запорізької об`єднаної ДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області податкові декларації з податку на додану вартість ТОВ «СКС-Телеком» за червень 2016 року та липень 2016 року з додатками до них. У розділі II «Податковий кредит» декларації та у додатку №5 до декларації - «Розшифровка податкового зобов`язання та податкового кредиту в розрізі контрагентів», ОСОБА_4 вказано суму податкового кредиту безпідставно завищеного в результаті відображення недостовірних відомостей з придбання робіт (послуг) у: ТОВ «ТК Гама» у сумі 319 061,92 грн. (ПДВ), ТОВ «Стартеп» у сумі 144 445,60 грн. (ПДВ), а всього у сумі 463 507,52 гривень (ПДВ).
Таким чином, у результаті злочинних дій директора ТОВ «СКС-Телеком» ОСОБА_4 , у період з 01.06.2016 року по 27.02.2017 року, об`єднаних єдиним умислом, державі спричинено шкоду у виді ненадходження до бюджету податку на додану вартість у сумі 463 507,52 грн. та податку на прибуток у сумі 417 156,77 грн., а всього податків на загальну суму 880 664,29 гривень (1 100,83 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), що більш ніж в 1000 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є значним розміром.
29.12.2017 року ОСОБА_4 складено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.
З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, забезпечення заявленого цивільного позову, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить суд накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , а саме на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .
Прокурор підтримав подане клопотання, надавши відповідну письмову заяву.
Власник майна в судове засідання не викликався, у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України, згідно якої, Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши клопотання та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України , арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
16.01.2018 року ГУ ДФС у Запорізькій області заявлено цивільний позов з вимогою про відшкодування збитків до ОСОБА_4 на суму 880 664, 29 гривень.
Згідно інформаційній довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_4 на праві власності належить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
З урахуванням заявленого цивільного позову у даному кримінальному провадженні, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, яке належить ОСОБА_4 .
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 167, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на нерухоме майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1