1-в/754/326/17
Справа № 754/9368/15-к
У Х В А Л А
Іменем України
27 вересня 2017 року суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про виправлення описки в ухвалі Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2015 року,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2015 року було задоволено клопотання прокурора про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.3ст.27, ч.2ст.28, ч.3ст.212, ч.2ст.366, ч.3ст.358 КК України, ОСОБА_7 , за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.2ст.27, ч.3ст.28, ч.3ст.212, ч.2ст.366, ч.3ст.358 КК України, ОСОБА_8 за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.2ст.27, ч.2ст.28, ч.3ст.212, ч.2ст.366 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальностіта кримінальне провадження №0000089 було закрито.

До суду звернулись ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в порядку ст..379 КПК України із заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 06.07.2015 року, а саме доповнити у резолютивній її частині текстом наступного змісту арешт на все майно, накладений постановою слідчого в ОВС СВ ПМ ДПА у м. Києві ОСОБА_9 від 13.03.2009 року - скасувати.

У судове засідання прокурор та заявники не з`явились.

Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Згідно з ч.1ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Також слід зазначити, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Отже, заявники ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , подаючи заяву про виправлення описки, фактично просять суд змінити зміст ухвали, яку ним було постановлено.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви заявників ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про виправлення описки в ухвалі Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2015 року

На підставі викладеного та керуючись ст..379 КПК України суддя , -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про виправлення описки в ухвалі Деснянського районного суду м.Києва від 06.07.2015 року у справі № 754/9368/15- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: