Справа № 468/1626/17-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА
З клопотання та долучених матеріалів вбачається, що 26.11.2017 року в с. Новоєгорівка Баштанського району невідомі особи незаконно скуповували металобрухт.
26.11.2017 року працівниками поліції було проведено огляд та вилучення автомобіля марки «ГАЗ 3303» н.з. НОМЕР_1 , в якому знаходився металобрухту, які постановою слідчого від 27.11.2017 року визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.
Слідчий вважає, що з метою можливої конфіскації та збереження речових доказів необхідно накласти арешт на автомобіль та на наявний в ньому металобрухт.
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: зокрема, підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак в порушення вимог ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні слідчого взагалі не вказано перелік та види металобрухту, його характеристики (вага тощо), а також власника (законного володільця) вказаного металобрухту, не долучено відповідних доказів про конкретного володільця вказаного металобрухту.
Також слідчим не наведено обґрунтувань накладення арешту на вилучений автомобіль, оскільки матеріали клопотання не містять відповідного обґрунтування та викладу обставин, що придбання металобрухту без автомобіля було б неможливим.
Крім того, клопотання слідчого не містить відомостей про місце проживання (перебування) ОСОБА_4 , в користуванні якого перебував та був вилучений автомобіль, що, в свою чергу, унеможливлює повідомлення вказаної особи про час розгляду клопотання про арешт майна.
Також клопотання слідчого про арешт майна та постанова про визнання речовими доказами не містять зазначення відповідних обґрунтувань та підстав того, яке саме значення для кримінального провадження мають вилучені автомобіль та металобрухт (об`єкт протиправних дій, зберегли на собі сліди злочину тощо), в зв`язку з чим вони визнані слідчим речовими доказами.
З клопотання та долучених матеріалів слідує, що до слідчого судді з відповідним клопотанням про накладення арешту на майно звернувся слідчий ОСОБА_2 , яким було внесено до ЄРДР відомості про вказане кримінальне правопорушення.
Згідно з ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
З аналізу вказаної норми слідує, що повноваження на здійснення досудового розслідування кримінально-процесуальним законодавством покладено лише на слідчого, який визначається керівником органу досудового розслідування.
При цьому, матеріали клопотання не містять відповідного обґрунтування того, на якій підставі допит з приводу обставин вчиненого злочину свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було проведено слідчим ОСОБА_7 , оскільки матеріали клопотання не містять відповідного доручення керівника органу досудового розслідування про уповноваження на проведення слідчих дій по вказаному кримінальному провадженню слідчого ОСОБА_7 .
Відповідно до ч.1 ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.
При цьому, клопотання та долучені матеріали не містять відомостей про те, що керівником органу прокуратури визначено прокурора ОСОБА_3 , яким погоджено клопотання про арешт майна, саме тим прокурором, який здійснюватиме повноваження прокурора у вказаному кримінальному провадженні.
Наведене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Згідно з вимогами ч.3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Вище наведене є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.170-173 КПК України, слідчий суддя, -
Копію ухвали надіслати до Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області для усунення недоліків протягом строку, встановленого судом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: