Справа № 404/4460/17
Номер провадження 1-кс/404/481/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кіровоградського РВП КВП ГУНП в Кіровоградській області, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, освіта вища, не одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 та проживаючого по АДРЕСА_2 , вважається таким, що судимостей не має,

якому вручено повідомлення про підозру у кримінальному провадженні 0000595 з попередньою кваліфікацією за ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19 липня 2017 року слідчий вручив ОСОБА_5 повідомлення про підозру в тому, що він 16.05.2017 року, перебуваючи на території домоволодіння АДРЕСА_3 , таємно викрав металобрухт чорних та кольорових металів, належних ОСОБА_6 .

Під час розгляду цього клопотання, слідчий і прокурор заявлені ними вимоги підтримали. Клопочуть застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний не заперечує проти доводів обвинувачення.

Відповідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Зі змісту ч.1 ст.194 КПК України вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.

З матеріалів клопотання (заяви потерпілої про притягнення до відповідальності, протоколи: огляду місця події, допиту потерпілої та свідків) встановлено що існує обґрунтована підозра у вчиненні умисного середньої тяжкості кримінального правопорушення, тому серйозність висунутої проти нього підозри, свідчить про його істотну суспільну небезпеку, як особи та тяжкості покарання, що загрожує у разі доведеності його винуватості у вчиненні даного кримінального правопорушення, тобто дає слідчому судді підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та суду, впливати на потерпілу, враховуючи, що підозрюваному відоме місце проживання останньої, чи перешкоджати кримінальному провадженню, продовжити або вчинити новий злочин.

У даному конкретному випадку існує реальний суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Разом з цим, ОСОБА_5 має постійне проживання та місце реєстраційного обліку. Налагодив сталі соціальні зв`язки, має достатній рівень репутації і родину. Із врахуванням тяжкості злочину, ступеню його суспільної небезпечності та особи підозрюваного, вважаю що на час досудового розслідування ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Згідно ч.1-2, 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

За таких умов слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж цілодобовий домашній арешт, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Так, слідчий суддя переконаний у необхідності застосування по відношенню до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, так як наявні в матеріалах клопотання дані підтверджують існування ризиків, тобто дають достатні підстави вважати, що у разі застосування останньому менш впливового виду запобіжного заходу (домашній арешт у певний період доби, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Прокурор довів, що дії підозрюваного після вчинення дій, в яких він підозрюється були спрямовані на умисне перешкоджання досудовому розслідуванню, так-як останній залишив можливе місце пригоди, приховав речові докази, викраденим розпоряджався на власний розсуд. Це є переконливим доказом перешкоджання проведенню досудового розслідування. Злочин, вчинений підозрюваним проти власності, дає підстави вважати, що останній не в повній мірі дотримується принципу мирного володіння майном, ігнорує суспільні інтереси, суспільну мораль, тобто систему етичних норм та правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей. Це буде передумовою для продовження, або вчинення нового злочину. Відстоювання підозрюваним власної правової позиції, є вагомою підставою для приховування чи перешкоджання встановлення визначальних обставин у справі, впливу на потерпілу та свідків. Тому, з метою запобігання та попередження вчинення ним нових можливих злочинів, доцільним буде застосувати відносно нього цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний не заперечує, що він має родичів і родину. Таким чином повнолітні та дієздатні особи, якими є його родичі, здатні забезпечити як власне утримання, так і тимчасове утримання ОСОБА_5 .

Матеріали клопотання не містять доказів працевлаштування, або виконання ним будь-якої роботи. Тому Конституційне право підозрюваного на труд не обмежується, оскільки останній не довів свого зайняття суспільно корисною працею, тобто відносно нього може бути застосований цілодобовим домашній арешт.

ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту пред`явлення повідомлення про підозру), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Так, 19.07.2017 року ОСОБА_5 пред`явлено повідомлення про підозру та 26.07.2017 року направлено обвинувальний акт в Кіровоградський районний суд Кіровоградської області, тобто використано 7 днів досудового розслідування. Таким чином, застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом на 53 дні (60-7=53), відраховуючи зазначений строк з моменту винесення ухвали слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати по відношенню до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Початок дії застосованого ОСОБА_5 запобіжного заходу рахувати з дня постановлення цієї ухвали, тобто з 16.03.2018 року.

Застосований підозрюваному запобіжний захід припиняє свою дію через 53 дні, тобто 07 травня 2018 року.

Часткове задоволення полягає у визначенні меншої кількості днів ніж заявлено у поданому слідчим клопотанні.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до кабінету слідчого, прокурора, судді, у залежності від стадії кримінального провадження, за їхньою першою вимогою; не відлучатися за межі населеного пункту в якому зареєстрований чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; заборонити цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_4 ; надавати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 з`являтися по місцю його проживання в квартиру АДРЕСА_4 та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, утриматись від спілкування з свідками в даному кримінальному проваджені, за винятком участі в процесуальних діях в суді; при слідуванні за викликом до органів внутрішніх справ або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, кафе, бари, ресторани, клуби та інші громадські заклади.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області. Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_5 і здійснення за ним контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1