Справа № 755/7058/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2ст.185 КК України, -
23 лютого 2017 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 .
Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_6 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 , 15 грудня 2015 року, приблизно о 14 годині 30 хвилин, перебувала на ринку «Дарниця», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 9-г. Знаходячись на території м`ясного павільйону вказаного ринку, ОСОБА_5 , побачила раніше їй незнайому ОСОБА_7 , з кишені якої, виглядав мобільний телефон марки «Lenovo», чорного кольору, та в цей момент, у неї виник злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою власного незаконного збагачення, впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 підійшла до потерпілої ОСОБА_7 , яка в той момент відволіклась на покупку продуктів харчування, та усвідомлюючи, що діє таємно, ОСОБА_5 викрала з кишені потерпілої ОСОБА_7 , належний останній, мобільний телефон марки «Lenovo» вартістю 1166 гривень 66 копійок, з встановленою в ньому сім карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» з грошовими коштами на її рахунку 35 гривень. В подальшому, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, та маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, неподалік від станції метро «Дарниця» була затримана працівниками поліції. Своїми умисними діями, ОСОБА_5 завдала потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 1201 гривня 66 копійок.
У діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.185 КК України.
09 лютого 2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту потерпілого, свідків, іншими матеріалами провадження.
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 - тримання під вартою, у зв`язку з тим, що вона може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вплинути на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є середньої тяжкості, а тому менш суворі запобіжні заходи не є достатніми для запобігання цим ризикам.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та вважав, що воно є обґрунтованим та є всі підстави для його задоволення. Підозрювана, просила обрати їй запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки має постійне місце проживання та не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою і підставами застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Як у самому клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може бути застосовано до ОСОБА_5 .
Зокрема, як встановлено в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи викладене слідчий суддя приходить до висновку що до підозрюваної ОСОБА_5 , може бути застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить виконання покладених на неї процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки: м. Первомайськ, Миколаївської обл., українки, громадянки України, з початковою загальною освітою, заміжньої, має на утриманні неповнолітню дитину, ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Встановити строк тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом не більше 60 днів до 09 квітня 2017 року.
Покласти на ОСОБА_5 обов`язки:
-прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, або суду у визначений ними час;
-цілодобово не залишати місце постійного проживання квартиру АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає /зареєстрована/, без дозволу слідчого, прокурора або суду.
-безперешкодно впускати до свого житла працівників органів внутрішніх справ та надавати їм усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Органу внутрішніх справ негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.
Слідчий суддя