Номер провадження 1-кс/643/2280/16
УХВАЛА

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 22.02.2016 у вказаному кримінальному провадженні накладено арешт на розрахункові рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 Благодійного фонду, відкриті в ПАТ КБ «ПриватБанк».
Вказаний Благодійний фонд не є структурним підрозділом університету, в роботі фонду відсутні будь які порушення, його засновникам чи іншим членам підозра не предїявлена, разом з тим арешт рахунків унеможливлює здійснення передбаченої установчими документами діяльності.
ОСОБА_2 просить скасувати арешт розрахункових рахунків, накладений ухвалою від 22.02.2016.
Вказане клопотання має бути повернуто заявникові, так як останній не є особою, яка наділена згідно КПК України правом на звернення до слідчого судді за даним клопотанням.
До такого висновку суд дійшов через наступне: частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що клопотання про скасування арешту майна повністю або частково мають право заявити підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Заявник, будучи засновником Благодійного фонду, не входить до переліку осіб, яким закон надає право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Якщо заявник є керівником Благодійного фонду чи наділений повноваженнями на представництво інтересів Благодійного фонду, як третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт (в даному випадку щодо розрахункових рахунків) до клопотання мають бути додані документи, передбачені ч.ч. 4, 5 ст. 64-1 КПК України.
Вирішуючи питання про повернення клопотання заявникові суд керується положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України, згідно яких у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу та позицією Вищого спеціалізованого суду України, викладену в п. 10 листа від 05.04.2013«Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», згідно якої Вищий спеціалізований суд України передбачив можливість повернення клопотань, поданих з метою застосування заходів забезпечення кримінального провадження, навіть якщо норми КПК України прямо цього не передбачають.
Крім того, згідно з практикою Європейського суду з прав людини право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (справа «Мельник проти України»).
Враховуючи викладене вище, беручи до уваги правову позицію Вищого спеціалізованого суду України, застосовуючи положення ч. 6 ст. 9, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України суд вваджає за необхідне повернути клопотання заявнику, так як останній не є особою, яка має право подавати клопотання.
Керуючись ст.ст. 174, 309, 395 КПК України, -
Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка його подала, разом з клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1