пр. № 1-кс/759/2450/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2017 року м.Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю скаржника ОСОБА_3

прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4

слідчого Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на рішення слідчого про закриття кримінального провадження № 0006840,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2017 р. до слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва звернувся ОСОБА_3 з вимогою визнання протиправною та скасування постанови про закриття кримінального провадження прийняту слідчим Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 07.06.2017 р. у кримінальному провадженні № 0006840, відомості про яке було внесено до ЄРДР 05.07.2016 р. Протиправність постанови слідчого про закриття провадження обґрунтовує передчасністю, не проведенням ряду слідчих дій, не виконанням слідчим судових рішень, зокрема невиконання ухвали слідчого судді про залучення ОСОБА_3 до кримінального провадження як потерпілої особи, невиконання ухвали слідчого судді про залучення експерта та доручення слідчому провести експертизу, не долученням до матеріалів кримінального провадження його цивільного позову, ігнорування слідчим його клопотань про ознайомлення із матеріалами провадження, а також не отриманням від слідчого процесуального документу про підтвердження статусу потерпілого. Окрім цього вказує на помилки допущені слідчим при винесенні постанови про закриття що стосуються номерів його квартири та квартири з якої відбулося залиття. Як повідомляє скаржник, постанову про закриття кримінального провадження від 07.06.2017 р. він отримав 17.07.2017 р.

У судовому засіданні вимоги скарги підтримує та просить задовольнити вимогу про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження. Обгрунтовуючи вимоги скарги посилається на порушене право на отримання пам`ятки потерпілої особи, не проведенням слідчим експертизи за ухвалою слідчого судді, не приєднанням до матеріалів кримінального провадження його цивільного позову поданого через Київську місцеву прокуратуру №8 в порядку ст.128 КПК України відповідачем у якому визначений ЖЕД № 3 Комунального підприємства «КК з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва», відсутністю в матеріалах кримінального провадження низки клопотань про його ознайомлення з матеріалами справи та про заміну слідчого, які також подавались через прокуратуру. Окрім того вказав, що зверненням із заявою про кримінальне правопорушення стало порушення його права на належне обслуговування майна з боку Комунального підприємства з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва.

Слідчий у судовому засіданні заперечує проти задоволення вимог скарги. Повідомляє, що ним було допитано ряд свідків, у тому числі працівники ЖЕД, особи, що проживають у будинку. Встановлено, що прорив труби водопостачання відбувся у квартирі мешканки, що проживає поверхом вище від квартири ОСОБА_3 ОСОБА_6 , 1939 р.н., водотеча була усунута силами аварійної служби Святоишнського району та ЖЕД № 3 шляхом демонтажу короба, влаштованого мешканкою квартири з якої відбулася водотеча. Посадовими особами ЖЕД неодноразово складались акти про обсяг пошкоджень у квартирі ОСОБА_3 із врахуванням його зауважень та пропонувалось провести ремонтні роботи у його квартирі силами та за рахунок ЖЕД, що не влаштовувало ОСОБА_3 , оскільки він бажав отримати відшкодування у готівці. Грошові кошти ОСОБА_3 не були виплачені, оскільки у посадових осіб підприємства такі повноваження відсутні. Щодо невиконання ухвали слідчого судді про доручення слідчому призначити експертизу зазначив, що її проведення було доручено ухвалою слідчого судді 28.03.2017 р. у неіснуючому закладі, постанова про закриття кримінального провадження була прийнята 07.06.2017 р., а ухвала слідчого судді від 30.05.2017 р. про виправлення описки надійшла вже після закриття кримінального провадження.

Прокурор у судовому засіданні заперечує проти задоволення вимог скарги. Надав пояснення щодо ходу досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, що полягає у виконанні слідчим його обов`язків та правомірністю прийняття слідчим постанови про закриття кримніального провадження у зв`язку із відсутністю складу злочину.

Заслухавши вимоги скаржника, заперечення слідчого та прокурора, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження № 0006840, матеріали справи за клопотанням ОСОБА_3 до слідчого судді про залучення експерта (пр.№ 1кс/759/1011/17, єд.№ 759/4193/17-к), слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити виходячи із наступного.

Вирішуючи вимоги даної скарги слідчий суддя виходить із можливості заявника у кримінальному провадженні, який є потерпілим оскаржувати, відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, рішення слідчого про закриття кримінального провадження. Даним правом скористався ОСОБА_3 .

Слідчим суддею встановлено, що згідно до витягу з кримінальнього провадження № 0006840, 05.07.2016 р. до ЄРДР були внесені відомості заяви ОСОБА_3 за фабулою: непроведення ЖЕД № 3 «КК з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва» перевірки будинкової системи ГВП, а саме частини, що розташована в квартирі АДРЕСА_1 ; в результаті неправомірних дій працівників ЖЕД № 3 02.03.2016 р. стало можливим залиття його квартири з боку мешканців квариири № 42, та навмисно відкладається проведення огляду квартири для складання відповідного акту обстеження наслідків затоплення. Вказаним діям надана кваліфакація за ст.356КК України.

В матеріалах справи міститься ряд доказів проведення слідчим процесуальних дій, зокрема: проведення допитів свідків: мешканки кв. АДРЕСА_2 з якої відбулося залиття ОСОБА_7 , 1939 р.н., а також сусідів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , головного інженера ЖЕД № 3 ОСОБА_13 , слюсара-сантехніка ЖЕД № 3 ОСОБА_14 , слюсара-сантехніка аварійної служби Святошинського району ОСОБА_15 , слюсара-сантехніка аварійної служби Святошинського району ОСОБА_16 . Також в матеріалах провадження містяться акти про встановлення факту залиття квартири АДРЕСА_3 вищезазначеного будинку.

Також слідчим направлялась повістка про виклик ОСОБА_3 для допиту у якості потерпілого, але в матеріалах кримінального провадження не міститься щодо цього процесуальних документів.

ОСОБА_3 обгрунтовує вимоги своєї скарги не виконанням слідчим судових рішень, зокрема невиконання ухвали слідчого судді про залучення ОСОБА_3 до кримінального провадження як потерпілої особи, невиконання ухвали слідчого судді про залучення експерта та доручення слідчому провести експертизу, не долученням до матеріалів кримінального провадження його цивільного позову, ігнорування слідчим його клопотань про ознайомлення із матеріалами провадження, а також не отриманням від слідчого процесуального документу про підтвердження статусу потерпілого, допущення слідчим помилок при винесенні постанови про закриття що стосуються номерів його квартири та квартири з якої відбулося залиття.
Щодо залучення ОСОБА_3 до кримінального провадження як потерпілої особи слід зазначити, що слідчим була виконана ухвала слідчого судді Святошинського районого суду м.Києва ОСОБА_17 від 09.11.2016 р. щодо зобов`язання слідчому залучити ОСОБА_3 до кримінального провадження як потерпілу особу, про що свідчить постанова про визнання потерпілим від 21.11.2016 р. Вказану постанову з пам`яткою потерпілого було направлено ОСОБА_3 за його місцем проживання 21.11.2016 р. про свідчать матеріали кримінального провадження № 0006840.

Однак, слід зазначити і наступне.

Слідчим суддею встановлено, що заявником у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_3 , що підтверджується витягом з кримінального провадження № 0006840. За фабулою справи квартира ОСОБА_3 була затоплена із сусідньої поверхом вище квартири, з чого можна зробити висновок про завдання ОСОБА_3 матеріальної шкоди.

Відповідно до ч.1,2,3 ст.55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають у особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Таким чином, потерпілим може бути: 1) особа, яка подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення і їй завдано шкоди, тобто заявник, 2) особа, яка не подавала заяви про злочин, а яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого після початку кримінального провадження, і в цих випадках права та обов`язки потерпілого виникають у таких осіб з моменту подання заяв (про злочин або про залучення її до провадження), а також 3) особа, яка надала згоду на залучення її до провадження як потерпілого, тобто за відсутності заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого, з винесенням постанови про визнання особи потерпілим. В останньому випадку права та обов`язки потерпілого виникають у особи з моменту винесення такої постанови. КПК України не регламентує обов`язковість винесення постанови про визнання особи потерпілим, хоча її винесення є доцільним.

Відповідно до ч.5 ст.55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, лише відмова у визнанні потерпілим обов`язково оформлюється відповідною постановою слідчого.

З аналізу вищезазначеної норми Закону можна зробити висновок про те, що у разі відсутності у матеріалах кримінального провадження постанови про відмову у визнанні потерпілим, особа, що яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого після початку кримінального провадження вважається особою з процесуальним статусом потерпілого.

Отже, за наявності у кримінальному провадженні № 0006840 заяви ОСОБА_3 про злочин у якій йдеться мова про завдання шкоди та за відсутності постанови слідчого про відмову у визнанні потерпілим, ОСОБА_3 і без відповідної постанови вважається особою з процесуальним статусом потерпілого.
Таким чином, звернення до слідчого судді з вимогою зобов`язати слідчого винести постанову про залучення до кримінального провадження у якості потерпілого у даному випадку позбавлене юридичного сенсу.

Що стосується невиконання слідчим ухвали слідчого судді про залучення експерта та доручення слідчому провести експертизу.
В матеріалах кримінального провадження міститься постанова слідчого від 29.12.2016 р. про відмову у проведенні експертизи.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим суддею Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_18 28.03.2017 постановлена ухвала якою задоволено клопотання ОСОБА_3 про залучення експерта у кримінальному провадженні № 006840 та доручено слідчому Святошинського УП ГУНП у м.Києві в порядку ч.1 ст.242 КПК України призначити експертизу проведення якої доручити Київському МДЕКЦ МВС України, яку отримано Святошинським УП ГУНП у м.Києві 30.03.2017 р. Ухвалою від 30.05.2017р. у вищезазначеній ухвалі виправлено описку щодо номеру кримінального провадження - на № 0006840 та експертного закладу на Київський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України, яку отримано Святошинським УП ГУНП у м.Києві 08.06.2017 р.

Аналізом статей 242-244 КПК України встановлено наступне.

Стаття 242 КПК України визначає підстави проведення експертизи. Частина 1 цієї статті передбачає проведення експертом експертизи за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді (суду).

Стаття 243 КПК України визначає порядок залучення експерта: 1) стороною обвинувачення; 2) стороною захисту; 3) слідчим суддею.

Сторона обвинувачення (прокурор, слідчий) залучає експерта за наявності підстав для проведення експертизи, у тому числі за клопотанням сторони захисту (підозрюваний, обвинувачений, захисник) чи потерпілого. Ця норма (ст.243 КПК) не носить зобов`язального характеру для слідчого, якщо клопотання заявлене зі сторони обвинувачення. Обов`язок слідчого та прокурора звернутись до експерта для проведення експертизи передбачено у виключних випадках обумовлених ч.2 ст.242 КПК.

Тобто потерпілий може звернутись до слідчого з відповідним клопотанням, а слідчий має право відмовити потерпілому у залученні експерта за відсутності підстав для проведення експертизи. Слідчий ОСОБА_5 своєю постановою від 29.12.2016 р. відмовив ОСОБА_3 у залученні експерта з підстав встановленої причини залиття квартири потерпілого саме з квартири, що знаходиься над квартирою потерпілого, а не в результаті прориву труби на стояку, що обслуговує ЖЕД № 3.

Дійсно, слідчий зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо встановлення розміру матеріальних збитків (п.6 ч.2 сть.242 КПК), але цю норму слід також рорзглядати у взаємозв`язку як із заявою потерпілого про кримінальне правопорушення (щодо неправомірних дій посадових осіб ЖЕД № 3), так і з правовою кваліфікацією визначеною за такою заявою про кримінальне правопорушення ст.356 КК України ( самоправство), а також і з встановленими слідчим на цей час фактичними обставинами справи.

Статтею 244 КПК України дійсно передбачена можливість, у випадку відмови слідчим або прокурором у задоволенні клопотання про залучення експерта, звернення до слідчого судді із клопотанням про залучення експерта, але таке клопотання має право подавати лише сторона захисту. А слідчий суддя, у разі обгрунтованості клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи безпосередньо експертній установі, експерту або експертам з включенням запитань поставлених перед експертом особою, що звертається із клопотанням, але не має доручати слідчому призначати експертизу.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 є особою з процесуальним статусом потерпілого. За вищезазначеними нормами КПК до слідчого судді, у разі відмови слідчого у проведенні експертизи, має право звертатись лише сторона захисту. Отже розгляд клопотання ОСОБА_3 про залучення експерта, ухвала слідчого судді від 28.03.2017 р. з ухвалою про виправлення описок від 30.05.2017 р. позбавлені юридичного сенсу , а ухвала слідчого судді не могла бути виконана слідчим за відсутністю на це правових підстав.

Щодо посилань скаржника на ігнорування слідчим його клопотань про ознайомлення із матеріалами провадження, слід зазначити наступне. Скаржником не доведено обставин його звернення із клопотаннями про ознайомлення з матеріалами справи. Скаржником також не повідомлено про його звернення до слідчого судді із відповідними скаргами в порядку п.1 ч.1 ст. 303 та ст.220, ст.221 КПК України для захисту своїх прав. В матеріалах кримінального провадження міститься один запис ОСОБА_3 про його ознайомлення з матеріалами кримінального провадження 17.07.2017 р. з можливістю фотокопіювання.

Що стосується помилок, допущених слідчим при винесенні постанови про закриття що стосуються номерів його квартири та квартири з якої відбулося залиття, слідчий суддя вважає їх несуттєвити та такими, що не спростовують та не роблять незрозумілим сам тект постанови про закриття кримінального провадження та його висновки.

ОСОБА_3 повідомив, що ним в порядку ЦПК України поданий цивільний позов щодо відшкодування збитків, завданих залиттям його квартири і наразі він розглядається у Святошинському районному суді м.Києва.

Подача ОСОБА_3 через Київську місцеву прокуратуру № 8 заяви з позовною заявою в порядку ст.128 КПК України не спростовує висновків постанови про закриття кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7, 25, 110, 303, 304, 309, 307, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на рішення слідчого про закриття кримінального провадження № 0006840, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1