Справа № 461/1101/17
Провадження № 1-кс/461/2318/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.04.2017 року суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відвід судді Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до суду з заявою про відвід судді ОСОБА_5 посилаючись на обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді. Так, заявники посилаються на неналежне повідомлення їх про розгляд справи, яка перебувала в провадженні цієї судді, її упередженість, яка проявилась в процесуальних порушеннях допущених слідчою суддею, на думку заявників, не забезпечення гарантованих заявникам Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод прав.

Заявники в судове засідання не з`явились, хоч про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином (з дотриманням положень ч.1 ст. 135 КПК України електронною поштою). Відповідно до положень параграфу 6 глави 3 КПК України, участь заявників при розгляді питання про відвід не є обов`язковою, відтак їх неявка не є перешкодою для розгляду заяви.

Дослідивши заяву, приходжу до наступного висновку.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно положень ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до положень КПК України питання про прийняття скарги до розгляду (відкриття провадження за скаргою) вирішується слідчим суддею одноособово, без повідомлення скаржників та без проведення судового засідання. Відтак, абсолютно безпідставним є твердження заявників про порушення їх прав, внаслідок не повідомлення їх про дату, час та місце судового засідання, оскільки проведення такого не передбачено нормами КПК України. Часові рамки, на які вказують заявники, які пройшли з моменту надходження скарги до суду і прийняття рішення слідчим суддею, є цілком достатніми для реєстрації скарги, передачі її судді та винесення процесуального рішення. Більше того, прийняття рішення по скарзі у такі строки свідчить про оперативність здійснення правосуддя слідчим суддею.
Той факт, що судом Апеляційної інстанції було скасовано рішення слідчої судді не може переконливо свідчити про її упередженість. Так, зокрема зі змісту заяви про відвід не вбачається, що суд апеляційної інстанції визначив передати справу на розгляд до іншого складу суду, а відтак можна зробити висновок, що обставин, які свідчать про упередженість суду під час апеляційного розгляду встановлено не було.
Суд, також вважає безпідставними посилання заявників на відсутність безсторонності суду, в обґрунтування яких останні наводять практику ЄСПЛ, оскільки таке обґрунтування не стосується даної справи, а також не відповідає її обставинам та не підтверджена належними та допустимими доказами. При цьому виходжу з наступного. Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді . Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Так, зокрема, у справі «Хаузшільдт проти Данії», ЄСПЛ зазначив: «Для висновку про наявність у конкретній справі правомірної підстави сумніватися у безсторонності судді думка обвинуваченого може враховуватися, але вона не має вирішального значення. Вирішальним є те, чи можна вважати такі сумніви об`єктивно виправданими». Рішення ЄСПЛ, на яке посилаються заявники, навпаки спростовує їх доводи. Так, згідно цієї практики, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43), а таких належних і допустимих доказів заявниками суду не надано.
Доводи заявників ґрунтуються на їх суб`єктивній думці, не підтвердженій належними та допустимими доказами..
Вимога заявників щодо виключення конкретних слідчих суддів при автоматичному розподілі їх скарг не передбачена жодним нормативним актом і грубо порушує принципи закладені в ст.35 КПК України.

Заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Таким чином, приймаючи до уваги вищенаведені мотиви, приходжу до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 8, 75, 80, 81 КПК України, ст.6 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод»,

п о с т а н о в и в :

в задоволенні заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відвід слідчої судді Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1