АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 11п/796/462/2017 Доповідач: ОСОБА_1

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справах Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційного суду міста Києва подання голови Дніпровського районного суду міста Києва про вирішення питання про направлення кримінального провадження № 0005279 від 14 квітня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України на розгляд іншого суду в межах юрисдикції суду апеляційної інстанції,

ВСТАНОВИЛА:

До Апеляційного суду міста Києва надійшло подання голови Дніпровського районного суду міста Києва про вирішення питання про направлення кримінального провадження № 0005279 від 14 квітня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України на розгляд іншого суду в межах юрисдикції суду апеляційної інстанції, мотивоване тим, що у Дніпровському районному суді м. Києва неможливо утворити склад суду для розгляду даного кримінального провадження.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_5 , обговоривши доводи подання та перевіривши кримінальне провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі,

якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Згідно вимог п.2 ч.1, ч.2 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 03 травня 2017 року до Дніпровського районного суду м. Києва з дотриманням правил територіальної підсудності надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0005279 від 14 квітня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 травня 2017 року провадження було передано на розгляд судді ОСОБА_6 , втім згідно розпорядження від 05 липня 2017 року призначено повторний автоматизований розподіл провадження у зв`язку з відстороненням судді ОСОБА_6 від здійснення правосуддя.

05 липня 2017 року призначення суддів у вказаному кримінальному провадженні автоматизованою системою документообігу суду не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Зі змісту подання вбачається, що згідно з рішенням зборів суддів Дніпровського районного суду м. Києва обрано уповноваженими суддями кримінальної спеціалізації: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , проте судді ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_12 перебувають у відпустках, а судді ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_13 не можуть здійснювати правосуддя та брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до положень ст. 35 КПК України, матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документу за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Згідно з п.2.3.27 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 25 від 02 квітня 2015 року та погодженого наказом Державної судової адміністрації України № 45 від 02 квітня 2015 року, у разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасовій непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини.

Звертаючись із вказаним поданням, голова Дніпровського районного суду м. Києва не долучила до нього в копіях відповідних рішень зборів суддів про визначення спеціалізації суддів, наказів про відпустки, що унеможливлює перевірити викладені у поданні обставини. Крім того, в поданні відсутня інформація про те, що обставини неможливості станом на 05 липня 2017 року утворити склад суду будуть існувати і далі, що може призвести до порушення вимог ст. 28 КПК України, а отже у даному випадку колегія суддів вважає, що є можливим визначити головуючого суддю та інших членів колегії для розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_5 на наступний день після того, як відпадуть обставини, що перешкоджають участі суддів, зокрема ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_12 у розгляді зазначеного кримінального провадження.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що подання голови Дніпровського районного суду м. Києва задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 року запобіжний захід щодо ОСОБА_5 продовжено до 16 липня 2017 року включно.

Отже, наявні підстави для розгляду питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

При вирішенні цього питання колегія суддів враховує, що злочин у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 відноситься до злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, особу обвинуваченого, який не працює, не має постійного джерела доходів, не має соціальних зв`язків, раніше судимий, схильний до чинення злочинів, може продовжити злочинну діяльність, приймає при цьому до уваги й обставини, які на даний час не змінились.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне продовжити щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, бо продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема щодо можливості переховування обвинуваченого від суду, перешкоджання встановленню істини по справі шляхом впливу на свідків, продовження злочинної діяльності, а також з метою забезпечення виконання процесуальних рішень, на 30 діб.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 177, 183 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Подання голови Дніпровського районного суду м. Києва про направлення кримінального провадження № 0005279 від 14 квітня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України на розгляд іншого суду в межах юрисдикції суду апеляційної інстанції залишити без задоволення.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто до 11 серпня 2017 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3