Справа 712/5928/17
Провадження 1-кс/712/2704/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

30 травня 2017 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 Хандусь АА

захисника Цвіркун ОС

підозрюваного ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду внесене у кримінальному провадженні № 00003932 від 11.05.2017 року слідчим відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 і погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Черкаси, громадянина України, українця, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, малолітніх та неповнолітніх дітей на утримані не маючий, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; учасником бойових дій, інвалідом, депутатом, ліквідатором наслідків аварії ЧАЕС не являється, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121КК України,-
В С Т А Н ОВ И В:
До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання погоджено прокурором.

Клопотання мотивовано тим, що спеціалізованим відділенням слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у особливо резонансному та актуальному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 10003932 від 11.05.20176 року за фактом спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Проведеним за матеріалами кримінального провадження досудовим розслідуванням встановлено, що 10.05.2017 року близько 21.30 години ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на площадці третього поверху в приміщенні під`їзду жилого будинку АДРЕСА_2 , маючи умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень, підійшов до наглядно знайомого йому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на ґрунті особистих неприязних стосунків, умисно наніс йому удар правою рукою в обличчя, внаслідок чого останній впав на підлогу та перестав чинити опір. Після чого ОСОБА_8 продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, почав наносити потерпілому чисельних ударів руками та ногами по голові та тулубу, в результаті чого заподіяв йому тілесних ушкоджень у вигляді закритої травми живота, розриву селезінки та внутрішньочеревної кровотечі, внаслідок чого останнього в цей же день ургентному порядку було доставлено до КУ «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги Черкаської міської ради», де 11.05.2017 року о 24.30 годині його було прооперовано та видалено селезінку.

У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюються: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Черкаси, громадянин України, українець, з середньо - спеціальною освітою, офіційно не працюючий, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утримані не маючий, зареєстрований та проживаючий за адресою : АДРЕСА_1 ; учасником бойових дій, інвалідом, депутатом, ліквідатором наслідків аварії ЧАЕС не являється, раніше судимий;

Вина ОСОБА_9 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу огляду місця події від 1 1.05.2017 року; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; даними протоколу огляду місця події від 1 1.05.201 7 року; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 ..

Таким чином органом досудового розслідування на даному етапі досудового слідства зібрано достатньо доказів, які дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_11 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, яке спричинило втрату будь - якого органу.

В матеріалах кримінального провадження зібрано достатньо даних, які вказують на те, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування, перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, здійснювати погрози, підкуп, умовляння свідків і потерпілого, схиляння їх до дачі неправдивих показань, вплив на спеціалістів та експертів у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_8 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Беручи до уваги те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та може незаконно впливати на свідків, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

В судовому засіданні прокурор та слідчі клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із взяттям під варту.

Потерпілий ОСОБА_6 в судовому засіданні надав клопотання в якому просив суд не застосовувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки він невпевнений, що саме підозрюваний наносив йому тілесні ушкодження

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

В своєму клопотанні, слідчий посилається на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

В судовому засіданні встановлено, що потерпілим скеровано заяву, в якій останній вказує, що він не впевнений про те, що саме ОСОБА_5 наносив йому удари та просить не обирати йому міру запобіжного заходу у вигляді тримання під варту, дану позицію потерпілий підтвердив в судовому засіданні.

Дослідженням клопотання, матеріалів кримінального провадження, та поясненням слідчого з прокурором у судовому засіданні вбачається, що органом досудового розслідування не доведено, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

За таких обставин, та аналізу зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, суд вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту в нічний час доби.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194 195, 369 372, 369 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в нічний час доби з 20.00 год. до 08.00 год. терміном на 56 (п`ятдесят шість ) діб, тобто до 24 липня 2017 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, або суду в період з «20» год. «00»хв. по «08» год. «00» хв. щоденно.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;

- носити електронний засіб контролю.

Застосування електронного засобу контролю здійснюється слідчим або уповноваженими працівниками органу поліції визначеного слідчим.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 , слідчому, та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Ухвала мені оголошена, порядок та строк її оскарження роз`яснено.

«30» травня 2017 року __________________ ОСОБА_5