Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/28/17
Провадження № 1-кс/506/42/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку
15.06.2017с.м.т.Окни
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, раніше не судимого, -
В С Т А Н О В И В :
На підставі ст.35 КПК України, після вирішення питання про відвід слідчому судді ОСОБА_7 , 13 червня 2017 року клопотання передано для розгляду.
Клопотання обґрунтоване тим, що 13.01.2017 року біля 22.30 год. ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився в спальній кімнаті свого будинку в АДРЕСА_1 , де також знаходилась його дружина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також в будинку, але в іншій кімнаті перебували двоє малолітніх дітей ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . В цей час у ОСОБА_6 на ґрунті ревнощів та раптово виниклих неприязних відносин виник умисел налякати ОСОБА_8 , так як остання вимагала від нього, щоб він вийшов з будинку.
Реалізовуючи свій злочинний намір, в цей же день та час ОСОБА_6 , з метою налякати ОСОБА_8 заніс у будинок пластикову каністру об`ємом 5 літрів, у якій знаходилось біля трьох літрів бензину та розлив його в приміщенні будинку. При цьому ОСОБА_6 усвідомлював, що бензин є речовиною, що швидко та легко випаровується, і пари бензину можуть потрапити у твердопаливну піч, що призведе до неминучого займання.
Діючи в стані злочинної самовпевненості, ОСОБА_6 вибіг з приміщення будинку, легковажно розраховуючи на те, що розлитий бензин самовільно не займеться та наслідки можливої пожежі, у вигляді отримання тілесних ушкоджень у вигляді опіків від полум`я членами його сім`ї, можливо буде відвернути.
Після залишення приміщення будинку ОСОБА_6 , внаслідок займання парів бензину стався вибух та почалася пожежа в приміщенні вказаного будинку, від якої присутні в будинку отримали тяжкі тілесні ушкодження у вигляді опіків, а саме: малолітній ОСОБА_9 отримав тяжкі тілесні ушкодження у вигляді опіків полум`ям 2-3 ступеню біля 73% поверхні тіла, від яких в лікарні настала його смерть; ОСОБА_8 отримала тяжкі тілесні ушкодження у вигляді опіків полум`ям 3 ступеню біля 60% поверхонь тіла, від яких в лікарні настала її смерть; малолітня ОСОБА_10 отримала тяжкі тілесні ушкодження у вигляді опіків полум`ям ІІ-А-ІІ-Б ступеню 40% поверхні тіла, 7% - ІІІ ступеня (верхніх та нижніх кінцівок, обличчя, тулубу). Опік верхніх дихальних шляхів. Опіковий шок тяжкого ступеня.
Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 27.01.2017 року ОСОБА_11 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який Красноокнянським районним судом Одеської області та Котовським міжрайонним судом Одеської області продовжувався та закінчується 15 червня 2017 року.
Вина підозрюваного ОСОБА_6 , на переконання слідчого, підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 14.01.2017р.; актом про пожежу; протоколом освідування особи від 14.01.2017р.; протоколом огляду речей від 14.01.2017р.; звітом про причину виникнення пожежі; протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_17 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 ; висновком судово-психіатричної експертизи; висновком судово-медичної експертизи; висновком експертизи паливно-мастильних матеріалів; протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 , а заявлені ризики відносно нього не зменшились, так як він постійного місця роботи немає, може незаконно впливати на свідків, які є його сусідами та родичами, про місце проживання яких йому достовірно відомо, може впливати на малолітню потерпілу у даному кримінальному провадженні, яка є його дитиною, може також покинути постійне місце проживання та ухилятись від слідства і суду, оскільки йому загрожує покарання у вигляді реального позбавлення волі, а відтак, на думку слідчого, є підставами для продовження терміну тримання під вартою, з метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, стверджуючи, що заявлені ризики при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшились і запобігти зазначеним слідчим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.
Підозрюваний в судовому засіданні разом зі своїм захисником заперечували проти задоволення клопотання слідчого та продовження строку тримання під вартою, посилаючись на те, що зазначене клопотання подане з порушенням визначеного Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, оскільки по кримінальному провадженню вже було складено обвинувальний акт, який було вручено ОСОБА_6 разом з реєстром матеріалів. Крім того, їм були відкриті матеріали кримінального провадження, що свідчить про завершення досудового розслідування. Тому на стадії після завершення досудового розслідування слідчий та прокурор не мають законних підстав на звернення до суду з будь-якими клопотаннями, щодо досудового слідства, а зобов`язані направити до суду вже складений обвинувальний акт.
Вивчивши клопотання слідчого та його обґрунтування, заслухавши пояснення підозрюваного, думки прокурора та захисника, приходжу до наступного висновку.
В результаті проведених слідчих (розшукових) дій (огляду місця події, освідування особи, з`ясування причини пожежі, допиту свідків), встановлено, що вказана пожежа сталася від свідомих і вкрай небезпечних дій господаря будинку, підозрюваного ОСОБА_6 , який через виниклу зі своєю дружиною суперечку заніс в будинок біля трьох літрів бензину, який розлив по підлозі та погрожував підпалити, з метою налякати та змусити дружину покинути приміщення будинку, що в подальшому і призвело до загоряння та вкрай тяжких наслідків.
18 січня 2017 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, п.п.1, 2, 5 ч.2 ст.115 КК України.
Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 27.01.2017 року ОСОБА_11 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 17 березня 2017 року.
Ухвалою Красноокнянського районного суду Одеської області від 16.03.2017 року строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжено до 18 квітня 2017 року, а ухвалою від 13.04.2017 року до 18.05.2017 року.
Ухвалою Котовського міжрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою до 15.06.2017 року.
Вказаний обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування було у присутності захисника ОСОБА_5 вручено обвинуваченому ОСОБА_6 .
Зазначені обставини не заперечували т.в.о. заступника начальника начальник СВ Окнянського ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 .
Виходячи із послідовного аналізу положень КПК України, главою 24 вказаного Кодексу передбачено порядок закінчення досудового розслідування. Так, п.3 ч.2 ст.283 КПК України визначено, що однією із форм закінчення досудового розслідування є обов`язок прокурора звернутися до суду з обвинувальним актом, а параграф 3 глави 24 регламентує процедуру закінчення досудового розслідування.
Таким чином, органами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні виконанні вимоги ст.290 параграфу 3 глави 24 КПК України, тобто, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, слідчий повідомив підозрюваному, його захиснику, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Після цього органами досудового розслідування були виконані вимоги ст.ст. 291,293 КПК України, тобто виконані всі процесуальні дії , які свідчать про закінчення досудового розслідування.
Фактичне ненаправлення обвинувального акту до суду свідчить не про незакінчення досудового розслідування, а про невиконання прокурором свого обов`язку, передбаченого ст..283 КПК України.
При цьому будь-які процесуальні дії органу досудового розслідування після складання та вручення підозрюваному /обвинуваченому/ обвинувального акту /як то продовження строку досудового розслідування, зміна обвинувачення, звернення з клопотанням про продовження запобіжного заходу тощо/ не мають під собою будь-якого правового підґрунтя.
Відтак, враховуючи, що стадія досудового розслідування закінчена і питання про продовження запобіжного заходу може бути розглянуте лише на наступній стадії процесу на стадії проведення підготовчого судового засідання, слідчій суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, як таке, що заявлено в порушення процесуального порядку, передбаченого положеннями КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.176-178, 183, 193-194, 196-199, 309 ,369-372,376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Відмовити т.в.о. заступника начальника начальнику СВ Окнянського ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області майору поліції ОСОБА_4 у задоволенні клопотання про продовження терміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.119, ст.128 КК України ОСОБА_6 .
Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення, та надіслати начальнику Державної установи «Одеська установа виконання покарань (№ 21)» , начальнику Окнянського ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області для виконання, а т.в.о. заступника начальника начальнику СВ Окнянського ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області та прокурору Котовської місцевої прокуратури для відома.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 20 червня 2017 року о 9 г 30 х.

Слідчий суддя ОСОБА_1