Справа № 357/7623/17
У Х В А Л А
06 липня 2017 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУ НП України в Київській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді застави щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шпротава Жаганського повіту Любуського воєводства Польща, поляка, гр. Польщі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України
У С Т А Н О В И В :
До Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого Білоцерківського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Білоцерківської місцевої прокурати ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді застави в розмірі 500 000 грн. щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: розрив аорти; в лівій плевральній порожнині 850 см3, в правій 100 см3 крові, численні переломи ребер зліва та 1-го ребра справа; перелом обох кісток лівого передпліччя; ушкодження кісток таза та кісток лівого променезап`ясткового суглоба; масивний крововилив в м`яких тканинах грудної клітини зліва, забій обох легень.
Смерть ОСОБА_6 , 1962 року народження, настала від численних ушкоджень внутрішніх органів та кісток скелета з крововтратою. На це вказують: розрив аорти; в лівій плевральній порожнині 850 см3, в правій 100 см3 крові, численні переломи ребер зліва та 1-го ребра справа; перелом обох кісток лівого передпліччя; ушкодження кісток таза та кісток лівого променезап`ясткового суглоба; масивний крововилив в м`яких тканинах грудної клітини зліва, забій обох легень; крововтрата; малокров`я внутрішніх органів.
Дані тілесні ушкодження мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень, по критерію - як небезпечні для життя та знаходяться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_6 .
Грубе порушення водієм ОСОБА_5 вимог п.п. 1,2, 1.3, 1.5, 2.3б, 10.1, 11.2, 12.1, 12.3, 14.2в, п. 14.6г Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету міністрів України №1306 від 10 жовтня 2001 року та введених в дію з 01 січня 2002 року, перебувають в прямому причинному зв`язку з виникненням дорожньо-транспортної пригоди та спричиненням смерті потерпілому ОСОБА_6 .
Вина ОСОБА_5 у скоєнні вказаної дорожньо-транспортної пригоди повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:
1) протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 04.04.2016 року;
2) висновком експерта № 19/8-02/1649 від 15.12.2016;
3) висновком експерта № 8-02/273 від 07.04.2016;
4) висновком експерта № 8-02/274 від 04.04.2016;
5) висновком експерта № 505 від 27.11.2015;
6) протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 02.01.2016 року.
Таким чином у діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, тобто порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого, за яке передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.1 ч.1 ст.177 КПК України.
В ході розслідування встановлено, що ОСОБА_5 є громадянином Польщі, не має сталих соціальних зв`язків, ніде не працює, не має постійного прибутку, на території України проживає тимчасово, не одружений, з моменту скоєння вказаної ДТП вісімнадцять разів перетинав Державний кордон України, 10.04.2017 не прибув на письмовий виклик (повісткою) слідчого для проведення слідчих дій, що свідчить про те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Вищевикладені обставини дають підстави вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не дасть можливості запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.
На підставі викладеного, беручи до уваги наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, беручи до уваги той факт, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, є громадянином Польщі, не має сталих соціальних зв`язків, ніде не працює, не має постійного прибутку, на території України проживає тимчасово, не одружений, з моменту скоєння вказаної ДТП вісімнадцять разів перетинав Державний кордон України, 10.04.2017 не прибув на письмовий виклик (повісткою) слідчого для проведення слідчих дій.
ОСОБА_5 , його захисник будучи належним чином повідомленими про судовий розгляд клопотання до суду не прибули, причину своєї неявки суду не повідомили.
Прокурор у судовому засіданні заявила, що вважає можливим розгляд клопотання у відсутності ОСОБА_5 .
Вислухавши прокурора, який підтримав клопотання слідчого, та його доводи на переконання слідчого судді у необхідності задоволення клопотання, дослідивши приєднані до клопотання документи, слідчий суддя прийшов до висновку що клопотання не підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.ст. 186, 187, 193, 177, 182,194 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі. Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Слідчий суддя після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик. Слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зазначені у п.п.1-11 цієї статті. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Слідчий суддя установив, що слідчим до клопотання, прокурором у судовому засіданні не надані належні документи докази обставин, на які вони посилаються.
До клопотання не долучені будь-які документи на підозрюваного ОСОБА_5 , який як зазначено у клопотанні є громадянином Польщі, проживає у с. Насташка Рокитнянського району Київської області.
До клопотанні долучені ксерокопії документів, які належним чином не завірені посадовою особою Білоцерківського ВП (слідчим), Білоцерківської місцевої прокуратури (прокурором).
Слідчий суддя зазначає, що від прокурора не надходило клопотань про відкладення розгляду клопотання, постановлення ухвали про привід підозрюваного ОСОБА_5 .
За таких обставин слідчий суддя визнає, що законні підстави для задоволення клопотання відсутні.
Згідно з ст. 371 ч.3 КПК України у випадках, передбачених цим Кодексом, ухвала постановляється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд.
На підставі викладеного, ст. 19 Конституції України, керуючись ст.ст. 132, 186, 187, 193, 177, 182,194 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
У задоволені клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 про застосування відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ст. 286 ч.2 КК України, запобіжного заходу у виді застави, відмовити.
Ухвала відповідно до ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області