У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2017 року м. Слов'янськ
Слідчий суддя Слов'янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю:
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у судовому засіданні в залі суду № 17 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області клопотання старшого слідчого СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001892 від 18.07.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янська, Донецької області, громадянина України, українця, не працюючого, який неповнолітніх дітей на утриманні не має, місце реєстрації відсутнє, тимчасово мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час постійне місце проживання відсутнє, раніше не судимого:

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся старший слідчий СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_4 з клопотанням, узгодженим з прокурором Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .
З даного клопотання видно, що 16.07.2017 року приблизно о 20 годині 30 хвилин ОСОБА_6 знаходився біля домоволодіння АДРЕСА_2 , де у нього виник протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з вищевказаного домоволодіння, яке належить ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, в цей же день, тобто, 16.07.2017 року о 20 годині 35 хвилин, ОСОБА_6 шляхом вільного доступу через відсутню частину паркану незаконно проник на територію домоволодіння АДРЕСА_2 , яке є сховищем. Після чого за допомогою розкладного ножу, який був при ньому, відігнув дерев`яні штапики зняв скло у вікнах та незаконно проник у будинок, який знаходиться на території вищевказаного домоволодіння, тим самим незаконно проник в житло, де діючи умисно, з корисливих мотивів, розуміючи протиправний характер своїх дій та те, що посягає на чужу власність, права на яке він не має, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно

викрав з будинку вказаного домоволодіння, майно, яке належить потерпілій ОСОБА_7 , а саме: музичний центр чорного кольору марки «Філіпс» модель AZ9340/14 вартістю 500 гривень, електричний чайник «Рейнфорд REK-415» серійний номер REK12081078D10, об`ємом 1,7 л. сірого кольору вартістю 200 гривень.

Продовжуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_6 незаконно перебуваючи в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , знайшов ключі, за допомогою яких шляхом їх підбору відкрив двері літньої кухні, яка теж розташована на території вказаного домоволодіння, де діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав з літньої кухні вказаного домоволодіння, що є іншим приміщенням, майно, яке належить потерпілій ОСОБА_8 , а саме: двоколісний велосипед марки «Україна» з рамою червоного кольору металевим багажником та коричневим сідлом вартістю 500 гривень.

Доводячи свій протиправний умисел до кінця, ОСОБА_6 за допомогою гвинтового ключа, який знайшов у будинку, відчинив сарай, який є сховищем, та незаконно проник до нього, де діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав з будинку вказаного домоволодіння, майно, яке належить потерпілій ОСОБА_7 , а саме: електричну пилку з лезом з нечітким написом «Е-REB KZ1-350/40 09.2005» в корпусі чорного кольору вартістю 700 гривень.

В подальшому знаходячись у дворі зазначеного домоволодіння ОСОБА_6 руками з колодязя та з металевої шафи біля житлового будинку витягнув водяний електричний насос «Водолій» «БЦПЭ-0,5-16У» з приєднаним дротом вартістю 500 гривень та електричну піч на дві конфорки «Мрія» з надписами «ТИП ЄПТ 2- 2/220, СССР» білого кольору вартістю 300 гривень, які він умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав з вказаного місця, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду.

Після чого, ОСОБА_6 з місця скоєння кримінального правопорушення втік, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_6 , заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 2700 гривень.

19.07.2017 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням в житло, інше приміщення та сховище.
Заслухавши пояснення слідчого та прокурора, які в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити, зокрема прокурор ОСОБА_3 зазначила, що у зв`язку із способом життя якого дотримується підозрюваний ОСОБА_6 , а саме відсутність постійного місця проживання та реєстрації та непрацевлаштованість, підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою відсутні, а також думку захисника ОСОБА_5 , який просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та пояснення підозрюваного ОСОБА_6 , який не заперечував проти клопотання слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обгрунтоване та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- заявою потерпілої ОСОБА_7 про скоєне відносно неї таємне викрадення її майна з домоволодіння АДРЕСА_2 ;

- протокол огляду місця події від 18.07.2017 року, в ході проведення якого оглянуто домоволодіння АДРЕСА_2 та зафіксовано ушкоджене вікно з тильного боку будинку, а також встановлено відсутність ряда майна та порушений порядок речей в будинку;

- протоколом огляду місця події від 18.07.2017 року, в ході проведення якого оглянуто домоволодіння АДРЕСА_3 . В ході огляду вказаного домоволодіння встановлено, що будинок перебуває в нежилому стані, в середині нього виявлено гр.. ОСОБА_6 та ряд речей, які було викрадено у ОСОБА_7 ;

- протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19.07.2017 року та додаткового допиту потерпілої від 19.07.2017 року, в ході проведення якого остання вказала, що 16.07.2017 року зачинила свій дачний будинок АДРЕСА_2 та поїхала. 18.07.2017 року вона приїхала на дачу в с. Маяки, де виявила, що її обікрали;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.07.2017 року, який в ході допиту пояснив, що в АДРЕСА_3 , є домоволодіння. Однак, на теперішній час там ніхто не проживає. В останній раз свідок приїжджав у вказане домоволодіння близько пару місяців потому, однак, будинок був зачинений і нічого підозрілого в ньому не виявив. 18.07.2017 року ОСОБА_9 був викликаний співробітниками Слов`янського ВП в с. Маяки, де в його будинку за згодою останнього, було встановлено різноманітне викрадене майно;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.07.2017 року, який пояснив, що у нього є брат ОСОБА_6 , який з 2007 року по 2015 рік мешкав із ним за адресою: АДРЕСА_1 . З 2015 року ОСОБА_6 періодично приходив в гості до старшого брата, однак, де він проживав ОСОБА_10 не знає. Про те, що молодший брат скоїв крадіжку чужого майна, ОСОБА_10 дізнався від працівників поліції;

- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 19.07.2017 року, який пояснив, що він дійсно 16.07.2017 року скоїв крадіжку майна з домоволодіння АДРЕСА_2 ;

- протокол проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 від 19.07.2017 року, який показав та пояснив на місцевості звідки і що саме він викрав 16.07.2017 року;

- матеріалами, які характеризують особу підозрюваного ОСОБА_6 .

Згідно із п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При вирішенні питання про доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбаченічастиною першоюцієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України, передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених устатті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд не відхиляє доводів сторони захисту на користь підозрюваного, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків, незаконного впливу на потерпілу та свідків, які ще не допитані у судовому засіданні.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ»).
У відповідності до п.п. 61, 62 Рішення Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинності, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Так в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, стабільних доходів не має, не має на утриманні непрацездатних батьків, інших осіб та неповнолітніх дітей, постійного місця проживання також не має, відсутні стійкі соціальні зв`язки, що свідчить про те, що для задоволення своїх соціально побутових потреб підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того за для уникнення кримінальної відповідальності, може впливати на потерпілу та свідків кримінального правопорушення, спонукати їх відмовитись від своїх свідчень або змінити їх на його користь.
Враховуючи вищевказане та особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років є всі підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З врахуванням наведеного, а також з метою повного та об`єктивного розгляду справи, з метою забезпечення встановлення істини по справі, забезпечення виконання процесуальних рішень, суд приходить до переконання про обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою оскільки цього вимагають інтереси суспільства.

Приймаючи до уваги тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , а також вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, відсутність постійного місця проживання та майновий стан, суд вважає, що існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, знаходячись на волі, може вплинути на встановлення істини по справі, ухилитися від слідства та суду, вплинути на потерпілу та свідків або вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначені обставини свідчать про недостатність застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, для запобігання виникненню ризикам передбаченим ст. 177 КПК України у зв`язку з чим вважає доцільним обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Бахмутська установа виконання покарань (№6)» Південно-східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з п.3 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, встановлюється від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 4 та 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При обранні у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд визначає заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімума на працездатну особу (1684 грн.00 коп.), що складає 33 680 грн., та з урахування матеріального становища підозрюваного та тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення є достатньою сумою для забезпечення виконання обов`язків, встановлених КПК України.
Враховуючи всі встановленні вище обставини та ризики, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого, погодженого з прокурором, про застосування відносно піпідозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131-132, 177-178,193,194 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах УВП № 6 м. Бахмут Донецької області, через ІТТ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області строком 60 днів з моменту фактичного затримання, а саме: з 18 липня 2017 року по 15 вересня 2017 року включно.
Визначити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімума на працездатну особу, що складає 33 680 грн. 00 коп. (тридцять три тисячи шістсот вісімдесят).
У разі внесення застави, яка може бути внесена у будь який момент, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1. прибувати до прокурора або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися з території м. Слов`янська та Слов`янського району Донецької області без дозволу прокурора або суду.
3. повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання.
Попередити, що у разі невиконання даних обов`язків, згідно зі ст.182 ч.8 КПК України, заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого суді, суду без поважних причин, чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконання після її проголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Донецької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя
Слов'янського міськрайонного суду ОСОБА_1