1-кс/754/567/17
Справа № 754/2860/17
У Х В А Л А
Іменем України
10 березня 2017 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представників потерпілого ОСОБА_3 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 ОСОБА_4 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Представник потерпілого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за № 008999 від 27.07.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України, а саме:

з метою забезпечення цивільного позову № 0008999 від 27.07.2016 р., а саме, накласти арешт на торгові знаки ПОЛІРЕМ РОІЛЛЕМ: знак для товарів і послуг класів 1, 19, 42 свідоцтво України № НОМЕР_1 ; знак для товарів і послуг класів 1, 2, 19 свідоцтво України № НОМЕР_2 ; знак для товарів і послуг класів 1, 2, 19 свідоцтво України № НОМЕР_3 ; знак для товарів і послуг класів 1, 2, НОМЕР_4 свідоцтво України № НОМЕР_5 , які перебувають у праві власності ОСОБА_6 із забороною використання та розпорядження ними.
заборонити фізичній особі ОСОБА_6 вчиняти дії щодо відчуження та розпорядження свідоцтвами України № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , №3680, № НОМЕР_1 , а саме: відмовлятись повністю чи частково, відчужувати або іншим способом передавати третім особам повністю або частково майнові права, видавати дозволи (ліцензії) або заключати ліцензійні чи інші договори щодо використання знаків для
товарів і послуг стосовно всіх або частини товарів; подавати документи про внесення змін до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг відносно зміни власника свідоцтв України № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_1 , повної або часткової відмови від цих свідоцтв, передання прав на їх використання іншим особам;
заборонити фізичній особі ОСОБА_6 вчиняти дії щодо використання торгівельних знаків за свідоцтвами України № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_1 , а саме нанесення його на будь-який товар, для якого знак зареєстровано, упаковку, в якій міститься такий товар, вивіску, пов`язану з ним, етикетку, нашивку, бирку чи інший прикріплений до товару предмет, зберігання такого товару із зазначеним нанесенням знака з метою пропонування для продажу, пропонування його для продажу, продаж, імпорт (ввезення) та експорт (вивезення); застосування його під час пропонування та надання будь-якої послуги, для якої знак зареєстровано; застосування його в діловій документації чи в рекламі та в мережі Інтернет.
заборонити Державній службі інтелектуальної власності України, яка знаходиться за адресою: 03680 м. Київ, вул. Метрополита Василя Липківського, 45, вчиняти дії щодо державної реєстрації, здійснювати публікації в офіційному бюлетені «Промислова власність» та вносити до державного реєстру свідоцтв України №36888, №36889, №3680, №20439, а саме відомостей щодо: повного ро часткового передання виключних майнових прав інтелектуальної власності та зміни особи вісника свідоцтва, відмови повністю або частково від свідоцтва, передання прав на використання даними знаками іншим особам до вирішення справи у суді.
Клопотання обґрунтовує тим, що слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 008999 від 27.07.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України. Зважаючи на те, що з дати реєстрації ТОВ «Полірем Київ» - 24.10.2014 року, станом на даний час торгівельні знаки (знаки на товари та послуги ТОВ «Полірем») із назвою «Полірем» незаконно використовуються ТОВ «Полірем Київ» і засновником ОСОБА_7 у господарській діяльності цього товариства в порушення законних господарських інтересів засновників (учасників) ТОВ «Полірем» ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інших, чим спричинено майнової шкоди в особливо великих розмірах. Також, незаконно використовується фірмове найменування «Полірем» - з дати реєстрації ТОВ «Полірем Київ». Це засвідчує очевидний намір споживачів продукції ТОВ «Полірем» з метою одержання матеріальної вигоди директором і співвласником ТОВ «Полірем - Київ» ОСОБА_10 , ОСОБА_6 ..

Представники потерпілого ОСОБА_3 адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання підтримали та просили про його задоволення.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали, вважаю, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
В клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Статтею 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Деснянського УП ГУНП України в місті Києві розслідується кримінальне провадження № 008999 від 27.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України.

Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб.
Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно - небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.
Ці вимоги закону представником цивільного позивача ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 не дотримані та не надано доказів того, що особі було пред`явлено обгрунтовану підозру у вчиненні особою кримінального правопорушення щодо майна на котре просить накласти арешт.

Крім того представником цивільного позивача ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 не зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог, доказів факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди як і не надано доказів факту заподіяння шкоди і розміру цієї шкоди.
На підставі вище викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись вимогами ст.ст. 167, 170, 173, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 ОСОБА_4 про арешт майна, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя