Справа № 283/21/17-к
Провадження №1-кс/283/12/2017
У Х В А Л А

09 січня 2017 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Малинського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-

встановив:

В повідомленні про підозру зазначено, що 07.01.2017 року близько 05 години ОСОБА_4 біля с. Морозівка Малинського району Житомирської області, погрожуючи застосуванням фізичного насильства з використанням ножа, заволодів автомобілем марки «Opel Vectra», який належить потерпілому ОСОБА_7 .

07 січня 2017 Малинським ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України. Цього ж дня ОСОБА_4 затриманий в порядку статті 208 КПК України.

08 січня 2017 року йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст. 289 КК України

В поданні слідчий порушив питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років. Перебуваючи на волі, підозрюваний може ухилитись від органів слідства та суду, впливати на потерпілого та свідків, чим перешкоджати досудовому розслідуванню, а також може вчинити інші злочини, що свідчить про неможливість запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України.

Прокурор просить подання задовольнити.

Захисник вважає за можливе застосувати більш м?який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши підозрюваного, пояснення захисника та думку прокурора і слідчого, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує наведене вище, положення ст. 194 КПК України, вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 вже має судимість за заволодіння транспортним засобом із застосуванням насильства вчиненому за попередньою змовою групою осіб. Після реального відбування покарання у виді позбавлення волі він звільнився умовно достроково та знову обґрунтовано підозрюється у заволодінні транспортного засобу з погрозою застосування насильства небезпечного для життя та здоров?я потерпілого. Дані обставини свідчать про те, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, продовжує злочинну діяльність та може ухилитись від слідства і суду.

Крім того підозрюваний заперечує, що погрожував потерпілому застосуванням насильства, хоча потерпілий чітко вказує, що ОСОБА_4 погрожував йому ножем, який тримав у руках. Даний ніж він чітко бачив у руках ОСОБА_4 , так як в салоні автомобіля горіло світло. Це свідчить про те, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого чи свідків.

Тому суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки підозрюваного.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину із погрозою застосування насильства, маючи судимість за інший злочин, який він вчинив із застосуванням насильства, тому слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначається розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176,177,182,183,193,194,196 КПК України,-

ухвалив:

Застосувати до ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк дії ухвали обчислювати з моменту затримання підозрюваного з 17 години 30 хвилин 07 січня 2017 року по 17 годину 30 хвилин 07 березня 2017 року.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя: ОСОБА_1