Справа № 525/233/17
Номер провадження 1-кс/525/37/2017
УХВАЛА

28 лютого 2017 року Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
керівника органу досудового розслідування ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в селищі Велика Багачка, клопотання слідчого органу досудового розслідування про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000066 від 25.02.2017 року,
встановив:
Начальник СВ Великобагачанського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.
Зі змісту поданого клопотання вбачається, що в провадженні начальника СВ знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 лютого 2017 року за № 0000066 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
В поданому клопотанні слідчий посилається на те, що 25 лютого 2017 року, близько 05 години, невідомі особи, на автодорозі Київ-Харків-Довжанський, поблизу села Рокита Великобагачанського району Полтавської області, вчинили крадіжку із автомобіля марки "DAF HNCH", державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням заявника ОСОБА_5 , дизельного пальна об`ємом 150 літрів.
В клопотанні ставиться питання про накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ-2102, державний номерний знак НОМЕР_2 .
В судовому засіданні власник автомобіля був відсутній, повідомлення про час та місце надіслано поштовим повідомленням, за місцем проживання (а.п. 18).
У клопотанні зазначається, що накладення арешту на транспортний засіб здійснюється з метою його збереження, як речового доказу по даному кримінальному провадженню.
Прокурор вважав, що подане клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення.
Вислухавши пояснення слідчого, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що воно підлягає задоволенню частково.
Додані до клопотання матеріали свідчать про те, що є всі підстави вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення (а.п. 2, 5-6, 7-8, 10-11).
Зазначений в клопотанні транспортний засіб марки ВАЗ-2102, державний номерний знак НОМЕР_2 , вилучений при огляді та визнаний слідчим органом речовим доказом по справі (а.п. 10-11, 12).
Відповідно до свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 05.11.1994 року, транспортний засіб марки ВАЗ-2102, державний номерний знак НОМЕР_2 , рік випуску 1976, колір білий, шасі № НОМЕР_4 , належить ОСОБА_6 , адреса: АДРЕСА_1 (а.с. 13).
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України доведено: 1) підстави та мету відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. «Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням … власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано» ( ч. 1 ст. 174 КПК).
Керуючись ст. ст. 167, 170, 172, 173, 376 КПК України, суд, -
ухвалив:
Клопотання начальника СВ Великобагачанського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 задовольнити частково.
Накласти арешт на транспортний засіб марки ВАЗ-2102, державний номерний знак НОМЕР_2 , рік випуску 1976, колір білий, шасі № НОМЕР_4 , зареєстрований на ім`я ОСОБА_6 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 05.11.1994 року.
Транспорті засоби на які накладено арешт залишити для зберігання на території Великобагачанського ВП ГУ НП в Полтавській області.
Покласти на начальника СВ Великобагачанського ВП ГУ НП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_4 обов`язок забезпечити схоронність арештованого майна.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1