У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0007812 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2017 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 355 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на речі зазначені в клопотанні, а саме: предмет циліндрової форми схожий на димову шашку, балончик із написом «Терен 1» та «Терен 214», балаклава, печатки чорного кольору, два поліетиленових пакетика з таблетками, тканинний чохол з ампулами.
Слідчий посилається на те, що слідчим відділом Солом`янським управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке 07.07.2017 р. внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007812, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 355 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що 06.07.2017 близько 23:00 за адресою: м. Київ, бул. Чоколівський 19, два невстановлені чоловіки із застосуванням насильства, що не є небезпечним у момент заподіяння, примушували до виконання цивільно-правових зобов`язань ОСОБА_5

07.07.2017 р. під час проведення ОМП за адресою: м. Київ вул. Ушинського, 27, в автомобілі «Daewoo Lanos» д.н.з. НОМЕР_1 було вилучено наступне майно, а саме:предмет циліндрової форми схожий на димову шашку; балончик із написом «Терен 1» та «Терен 214»; балаклава; печатки чорного кольору; два поліетиленових пакетика з таблетками;тканинний чохол з ампулами.

Слідчий в клопотанні посилається на те, що з необхідністю проведення слідчих дій та з метою тимчасового позбавлення інших осіб можливості відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином та використовувати вказані речі, просив накласти арешт на зазначені вище речі.
В судовому засіданні слічий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Заслухавши слідого, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Разом з тим, другий абзац зазначеної норми передбачає можливість накладення арешту у вигляді заборони для іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
З матеріалів клопотання вбачається, що 07.07.2017 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження №0007812 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 355 КК України.
Згідно витягу з кримінального провадження, внесеного 07.07.2017 р. до ЄРДР за № 0007812 вбачається, що 06.07.2017 близько 23:00 за адресою: м. Київ, бул. Чоколівський 19, два невстановлені чоловіки із застосуванням насильства, що не є небезпечним у момент заподіяння, примушували до виконання цивільно-правових зобов`язань ОСОБА_5 .

Постановою старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 від 10.07.2017 р. предмет циліндрової форми схожий на димову шашку; балончик із написом «Терен 1» та «Терен 214»; балаклава; печатки чорного кольору; два поліетиленових пакетика з таблетками;тканинний чохол з ампулами - визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0007812.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Слідчим доведено наявість підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме, що вищезазначене майно є речовими доказами у даному кримінальному проваджденні, та можуть бути використані, як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи те, що слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, то його слід задовольнити, оскільки настання інших наслідків може перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі вищевикладеного, клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на предмет циліндрової форми схожий на димову шашку, балончик із написом «Терен 1» та «Терен 214», балаклаву, печатки чорного кольору, два поліетиленових пакетика з таблетками, тканинний чохол з ампулами.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1