УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 171 001 000 057 73, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Червона Мотовилівка Фастівського району Київської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.296 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва 20.05.2015 надійшло погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 18.05.2017 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 296 КК України, що скоєне за таких обставин.

ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та інші особами 18.05.2017 приблизно о 10 годині прибули до приміщення Київської міської ради за адресою м. Київ, вул. Хрещатик, 36, з метою зриву пленарного засідання Київської міської ради VІІІ скликання.

Перебуваючи у приміщенні вказаного органу, перелічені вище особи підійшли до турнікету посту №1, де несли службу працівники поліції Печерського УП ГУНП у м. Києві. Грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, зазначені особи почали висувати до працівників правоохоронного органу вимогу пропустити їх до ліфтів для подальшого проходження до зали пленарних засідань.

Отримавши відмову, ОСОБА_8 спільно з іншими, здійснюючи опір представникам влади, шляхом застосування фізичної сили прокрутили турнікет, пошкодили кріплення секції загородження та потрапили до коридору приміщення ради.

У подальшому підозрювані вибили двері пожежного виходу, піднялись на 4 поверх та підійшли до посту охорони перед входом до сесійної зали. Шляхом застосування фізичної сили подолали опір працівників поліції та потрапили до сесійної зали, внаслідок чого пленарне засідання було призупинене.

На думку слідчого, ОСОБА_8 грубо порушив громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю.

Слідчий вважає, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважаючи підозру та вказані стороною обвинувачення ризики необґрунтованими, тому наполягали на застосуванні більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК України на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_8 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, ОСОБА_8 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Водночас долучені до клопотання матеріали не дають підстав вважати реальним існування ризику щодо вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти передбаченим статтею 177 КПК та доведеним під час розгляду ризикам.

Зазначене приводить до висновку, що наведені стороною обвинувачення фактори та обставини не є переконливими та достатніми для задоволення ініційованого клопотання.
Приймаючи до уваги зазначене, слідчий суддя приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку ОСОБА_8 може забезпечити більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 181, 199, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язок прибувати до слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 за першою вимогою.

Крім того, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки

-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;

Строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків встановити по 19 липня 2017 включно.

Підозрюваного письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1