пр. № 1-кс/759/1699/16
ун. № 759/7010/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2016 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 юриста 2 класу ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000051 від 13.05.2016 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В:
18.05.2016 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 юриста 2 класу ОСОБА_3 про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000051 від 13.05.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.04.2016 об 15 год. 45 хв. державним виконавцем ВДВС Святошинського РУЮ у м. Києві ОСОБА_4 здійснено державну реєстрацію припинення арешту нерухомого майна, квартири АДРЕСА_1 . Також досудовим розслідування встановлено, що даний арешт накладено на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва № 1-кс/761/9886/2014 від 29.08.2014.
Серед документів, які підтверджують наявність підстав для проведення зазначених дій, та додаються до заяви з державної реєстрації припинення арешту вказаного майна зазначено ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва (суддя ОСОБА_5 ) № 742/348/16 від 25.03.2016, при цьому, сканкопію останньої до заяви, поданої в електронному вигляді, додано не було.
29.04.2016 об 15 год. 55 хв. державним виконавцем ВДВС Святошинського РУЮ у м. Києві ОСОБА_4 здійснено державну реєстрацію припинення арешту нерухомого майна, квартири АДРЕСА_1 . Досудовим розслідуванням встановлено, що вказаний арешт накладено на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва № 757/32877/14-ц від 12.11.2014.
Серед документів, які підтверджують наявність підстав для проведення зазначених дій, та додаються до заяви з державної реєстрації припинення арешту вказаного майна зазначено ухвалу Печерського районного суду м. Києва (суддя ОСОБА_6 ) № 757/3287/16 від 28.03.2016, при цьому, сканкопію останньої до заяви, поданої в електронному вигляді, додано не було.
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 05.05.2016 проведено реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого ПНКМНО ОСОБА_8 від 05.05.2016 за № 869.
Згідно ст. 170 КПК України в редакції від 14.10.2014 накладення арешту можливе лише на майно підозрюваного, обвинуваченого, а також майно третіх осіб які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діянням підозрюваного обвинуваченого, з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
18.02.2016 до ст. 170 КПК України внесено зміни, згідно яких накладення арешту можливе на майно щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, з метою їх збереження.
Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У зв`язку із викладеним, з метою збереження речового доказу, а також враховуючи те, що існує реальна загроза пошкодження або відчуження відповідного нерухомого майна, вказане майно має значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні і відомостей, які будуть використані, як докази, у прокурора виникла необхідність, звернутися до суду з клопотанням про накладення арешту на вказане майно та розглядати вказане клопотання без виклику підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників та представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, відповідно ст. ст. 40, 98, 100, 131, 132, 168, 167, 170-173, 237 КПК України.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала.

Згідно ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення державного виконавця ВДВС Святошинського РУЮ у м. Києві та власника квартири ОСОБА_9 .

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом є тимчасове позбавлення права підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України встановлено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно наведеної норми, другою умовою для накладення арешту є те, що майно особи, яка відповідає вимогам ч. 1 ст. 170 КПК України, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Прокурором надані обґрунтування та докази того, що майно, на яке вона просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
В даному випадку клопотання про арешт майна подане з тією метою, що іншим способом зберігати майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яке має значення для кримінального провадження, запобігти його відчуження та іншим діям, що можуть спричинити негативні наслідки, визначених кримінальним процесуальним законодавством, як накладення арешту у досудовому розслідуванні, не має.
Тому, клопотання суд визнає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 170-175 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на наступне майно: квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва через районний суд на протязі п`яти днів з дня її оголошення, а особою, без виклику якої постановлено ухвалу, протягом п*яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Святошинського
районного суду міста Києва