печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторони кримінального провадження - слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 за погодженням з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про накладення арешту на майно.

У судовому засідання слідчий внесене клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно норми ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України 2012 р. слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

Як вбачається з матеріалів клопотання Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 17.02.2016, за фактами фіктивного підприємництва, тобто створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі, та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, вчиненого в особливо великому розмірі, за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.

Слідчий клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 за попередньою змовою з іншими особами створено та придбано понад 30 суб`єктів підприємницької діяльності резидентів, з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає в отриманні необґрунтованого «податкового кредиту» від підприємств-імпортерів з метою мінімізації «податкового навантаження», а також виведення коштів, отриманих від останніх, на підставі безтоварних операцій у «тіньовий», тобто неконтрольований державою, обіг.

В свою чергу, легалізовані готівкові кошти конвертуються в іноземну валюту через банківській установи, фінансові компанії та незаконні пункти обміну валют, які розташовані по всій території України.

Легалізовані готівкові кошти конвертуються фігурантами провадження у іноземну валюту з метою її виводу в тіньовий, неконтрольований державою, обіг, через офісні приміщення незаконних пунктів обміну валют та банківські установи, які проводять валютні операції в порушення вимог чинного законодавства без відображення операцій у банківській документації.

Проведеними слідчими (розшуковими) діями встановлено групу підприємств з ознаками фіктивності, а саме: ПП «Агентство безпеки еліт собр», ТОВ «Агробазторг», ТОВ «Альт-стандарт», ТОВ «Анкорд», ТОВ «Біз-інформа», ТОВ «Брендстаф», ТОВ «Будівела», ТОВ «Весана», ТОВ «Гестора», ТОВ «Детаск», ТОВ «Елізет», ТОВ «СБ «Комбат», ТОВ «Мастекбуд», ТОВ «Містрал», ТОВ «Мората», ТОВ «Неймар», ТОВ «Нотат-плюс», ТОВ «Прогрессо плюс», ТОВ «Сінкер», ТОВ «Стройтекст», ТОВ «Торговий дім аеро», ТОВ «Транза», ТОВ «Требл компані», ТОВ «Хорнет-М», ТОВ «Хостера», ТОВ «Шеймус».

Крім того, в ході проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, зокрема вивченням матеріалів, отриманих в ході тимчасових доступів у банківських установах щодо руху коштів по рахунках вказаних вище суб`єктів господарювання а також вивченням податкової звітності встановлено, що причетними до вчинення вказаних кримінальних правопорушень особами з метою продовження проведення своєї незаконної діяльності відкрито нові рахунки у банківських установах та задіяно ряд суб`єктів господарювання, які залучені у злочинній схемі по виведенню готівкових коштів на підставі безтоварних операцій у «тіньовий», тобто неконтрольований державою, обіг, зокрема ТОВ «Весана» ().

Посилаючись на те, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються державі неправомірними діями, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, розміщені на рахунках ТОВ «Весана» () № НОМЕР_1 , відкритих у ПАТ «АБ «Радабанк» (МФО 306500), оскільки у слідства є достатні підстави вважати, що останні є предметом та доказом злочинів, застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження необхідне для запобігання можливості його відчуження та з метою припинення протиправної діяльності, пов`язаної з проведенням за участю перелічених вище юридичних осіб безтоварних операцій, спрямованих на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, слідчий просив клопотання задовольнити.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до ст. 96-3 КК України підставами для застосування до юридичної особи заходів кримінально-правового характеру є, зокрема, вчинення її уповноваженою особою від імені та в інтересах юридичної особи будь-якого із злочинів, передбачених у статтях 209 і 306, частинах першій і другій статті 368-3, частинах першій і другій статті 368-4, статтях 369 і 369-2 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення ймовірних злочинів, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту, оскільки є достатні підстави вважати, що майно, на яке просить накласти арешт слідчий є предметом злочину, а також перебуває у власності юридичної особи, до якої можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру, з метою забезпечення кримінального провадження та можливої конфіскації майна, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по рахункам, за виключенням видаткових операції щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління НП України ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Весана» (ЄДРПОУ 40060903) № НОМЕР_1 , відкритих у ПАТ «АБ «Радабанк» (МФО 306500), юридична адреса: м. Дніпропетровськ пр. Кірова, 46, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) до бюджету або державних цільових фондів по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків та внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, з наданням слідчому інформації в друкованому вигляді щодо виконання ухвали про накладення арешту на майно та залишку грошових коштів на рахунках вказаних юридичних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1