пр. № 1-кс/759/2183/16
ун. № 759/9496/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2016 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ТОВ «Експо Пак», про скасування арешту з нерухомого майна,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2016 року звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з клопотанням про зняття арешту з нерухомого майна, яке належить ТОВ «Експо Пак» накладеного постановою прокуратури міста Києва по кримінальній справі № 49-2636 від 12.08.2010 року.
В судовому засіданні представник заявника підтримав клопотання та просив суду його задовольнити.
Заявник посилається на те, що постановою старшого слідчого відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 12 серпня 2010 року у межах кримінальної справи № 49-2636 за обвинуваченням ОСОБА_4 і ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2, 3 КК України та ОСОБА_6 і ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 1291, ч. 2, 3 ст. 358 КК України накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Експо Пак».

Зазначена постанова старшого слідчого СВ прокуратури м. Києва ОСОБА_3 була скерована для виконання до Державної Київської нотаріальної контори №1 та ДВС м. Бердичів, Житомирської області по місцю знаходження майна.

Згідно відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 10146756, зареєстроване 16.08.2010 р. Першою Київською державною нотаріальною конторою.

Перед направленням справи до суду, СВ прокуратури м. Києва, виділив матеріали з кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_7 , 24.01.2011 року в окреме провадження у звязку з оголошенням останнього у розшук.

Виділеній в окреме провадження справі було присвоєно реєстраційний номер №50- 5957. Кримінальну справу №49-2636 по обвинуваченню інших учасників організованої групи в порядку ст. 232 КПК України було скеровано до суду для розгляду по суті.

Вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 02.04.2012 року по кримінальній справі № 1-68/12, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , визнано винними у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 191, ч. 2,3 ст. 358 КК України та засуджено до різних термінів покарання у вигляді позбавлення волі.

Оскільки в матеріалах кримінальної справи, яка перебувала на розгляді Голосіївського районного суду м.Києва, була відсутня вищезазначена постанова старшого слідчого відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 по кримінальній справі №49-2636 від 12.08.2010 р. про накладання арешту на майно ТОВ «Експо Пак», Голосіївський районний суд м. Києва, при постановленні вироку по справі був позбавлений можливості вирішити питання щодо арештованого майна ТОВ «Експо Пак», а саме зняти з нього накладений слідчим арешт.

Згідно листа прокуратури м. Києва від 22.06.2016 року № 17/1/1-147-16, кримінальну справу № 50-5957 за обвинуваченням ОСОБА_7 за статями 190, 368 КК України, в порядку статті 232 КПК України, 04.07.2012 року було направлено до Святошинського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Стаття 174 КПК України, скасування арешту майна є похідною від статей 170-171 КПК України, що стосуються вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна.
У відповідності до ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна, а в силу ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до положень ст.132 ч.1, 2 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі N 223-559/0/4-13 від 05 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив наступне: «У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування. Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
У судовому засіданні була оглянута кримінальна справа № 49-2636 за обвинуваченням ОСОБА_7 ; однак постанова про накладення арешту на цінні паперу від 12 серпня 2010 року була у даній справі відсутня.
За таких обставин, відповідно до вимог ч.2 ст. 132 КПК України, вказане клопотання не може бути розглянуто слідчим суддею Святошинського районного суду м. Києва.
Разом з цим, діючий КПК України, передбачає направлення до іншого суду у випадку порушення правил підсудності тільки кримінального провадження та не передбачає направлення до іншого суду відповідних клопотань у випадку порушення правил підсудності.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ТОВ «Експо Пак», про скасування арешту майна, слід відмовити, з причин порушення правил територіальної підсудності.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-174, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви ТОВ «Експо Пак» про скасування арешту на нерухоме майно відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: