УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" вересня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4 ,
Слідчий Дніпровського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
У судовому засіданні прокурор заявлене слідчим клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у його мотивувальній частині.
Підозрюваний заперечував проти застосування до нього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді цілодобового домашнього арешту, пояснивши, що він влаштувався на роботу з іспитовим строком, на даний час вирішується питання про його офіційне працевлаштування, крім того, надав документи і пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у нього народилася донька, якій необхідний медичний огляд, а дружині його підтримка як щодо купівлі продуктів харчування, так ліків тощо. З наведених підстав, просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби.
Слідчий суддя, з`ясувавши думку учасників провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, а саме в тому, що 15.04.2016 року приблизно о 19 год. 00 хв. перебував біля гіпермаркету «Ашан», що за адресою: м. Київ, прос. Ватутіна, 2-Т, де в нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна.
В подальшому, ОСОБА_4 зайшов між стелажі та, переконавшись, що за ним ніхто не спостерігає, переклав вищевказані цукерки до рюкзаку, який був на плечі та направився до виходу з магазину.
Пройшовши повз касову зону, ОСОБА_4 не розрахувався за товар, який знаходився у нього у рюкзаку, але був затриманий працівниками охорони гіпермаркету «Ашан». Тобто ОСОБА_4 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які залежали від його волі.
Своїми діями ОСОБА_4 намагався завдати майнової шкоди ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» на загальну суму 2 076 грн. 44 коп.
Крім того, ОСОБА_4 , 09.09.2016 року приблизно о 12 год. 50 хв. перебував біля супермаркету «Новус», що за адресою: м. Київ, прос. Броварський, 17, де в нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна.
Продовжуючи свій умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, з метою протиправного збагачення, ОСОБА_4 зайшов до вищевказаного супермаркету «Новус» та, перебуваючи у торгівельній залі, підійшов до стелажа з солодощами. Переконавшись, що за ним ніхто не спостерігає, взяв з полиці 15 плиток шоколаду марки «ROSHEN Elegance» арт. 250842 загальною вартістю 327 грн. 45 коп. та положив їх до рюкзаку, який був у нього при собі. Потім ОСОБА_4 підійшов до стелажа з ковбасними виробами та, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, взяв з полиці палку ковбаси «РіскСегедська с/к в/у 500 г.» арт. 241854 загальною вартістю 124 грн. 96 коп. та положив її до рюкзаку, у якому вже знаходилися 15 плиток шоколаду.
Після цього ОСОБА_4 направився до виходу і пройшов через касову зону, не розрахувавшись за товар, який знаходився у рюкзаку, але був затриманий працівниками охорони супермаркету «Новус». Тобто, ОСОБА_4 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.
Своїми умисними діями ОСОБА_4 намагався завдати майнової шкоди ТОВ «Новус Україна» на загальну суму 452 грн. 41 коп.
Крім того, ОСОБА_4 15.09.2016 року, приблизно о 10 год. 00 хв. зайшов до супермаркету «Фуршет», що за адресою: м. Київ, вул. Митрополита Андрея Шептицького, 22, де перебуваючи у приміщені супермаркету, проходив між стелажами з товарами, власником яких є ДП «Рітейл Центр». Переконавшись, що у приміщенні супермаркету мало відвідувачів у нього виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна.
Своїми умисними діями ОСОБА_4 намагався завдати майнової шкоди ДП «Рітейл Центр» на загальну суму 392 грн. 31 коп.
Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 вчинив закінчений замах на крадіжку, вчинену повторно, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.
22.09.2016 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Як убачається з матеріалів клопотання, орган досудового розслідування просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи дані, визначені п.п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, які характеризуються особу останнього, наявність ризиків визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливати на потерпілого, свідка, перешкоджанню кримінальному провадженні іншим чином, вчинення іншого кримінальне правопорушення, оскільки немає постійного джерела прибутку, яке б задовольнило його побутові потреби, доведеність відомостей зазначених у п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, відносно підозрюваного у рамках даного кримінального провадження.
Слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).
За таких обставин, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи та безпосередньо саме кримінальне провадження в оригіналі, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити правопорушення у якому підозрюється.
При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
В обґрунтування не можливості застосування більш м`якого покарання сторона обвинувачення зазначає, що більш м`який запобіжний захід не може бути застосованим з тих підстав, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні середньої тяжкості кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до п`яти років а тому менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вище зазначеним ризикам.
Слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначеного ст. 177 КПК України, проте твердження слідчого про те, що вчинення підозрюваним кримінального правопорушення середньої тяжкості, а тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам суд вважає не обґрунтованим, а тому клопотання слідчого про обрання підозрюваному заходу забезпечення кримінального провадження у виді цілодобового домашнього арешту, слід задовольнити частково та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а саме з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених процесуальних обов`язків.
Аналізуючи клопотання сторони обвинувачення про покладення на підозрюваного у порядку ч. 5 ст. 194 КПК України наступних обов`язків: прибувати до слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП України в місті Києві та прокурора Київської місцевої прокуратури №4 за першою вимогою; цілодобово не залишати місце постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; безперешкодно впускати до свого житла працівників органів внутрішніх справ та надавати їм усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, слідчим суддею встановлено наступне.
Частиною 5 статті 194 КПК України, визначено імперативний перелік альтернативних обов`язків, які слідчий суддя вправі покласти на підозрюваного, проте вказані у клопотанні обов`язки до даного переліку не віднесено взагалі.
Дана правова норма регламентує, що слідчий суддя, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Зміст зазначеної норми свідчить про те, що законодавець визначив зобов`язання прибувати за кожною вимогою до уповноваженого органу є складовою запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою та зберігається за підозрюваним весь час протягом дії запобіжного заходу, у зв`язку з чим не потребує обрання або ж продовження.
Положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України взагалі не передбачено обов`язку - прибувати до слідчого за першою вимогою, а наявний обов`язок з`являтися із встановленою періодичністю, а тому слідчий суддя не убачає підстав для задоволення клопотання в даній частині, як і не передбачено обов`язку безперешкодно впускати до свого житла працівників органів внутрішніх справ та надавати їм усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.
Відомостей про покладення будь-яких інших обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, клопотання не містить.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня, за адресою: АДРЕСА_2 .
Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора судді та суду, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти строком до 21.11.2016 року обов`язок не відлучатися за межі постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Строк дії вказаного запобіжного визначити до 21 листопада 2016 року включно.
Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: