Дата документу Справа № 310/6100/14-к
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-кп/778/1009/16
Єдиний унікальний № 310/6100/14-к Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
Категорія ст. 191 ч. 2 КК України Доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 липня 2016 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Запорізької області у складі суддів:
головуючого ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в апеляційному порядку матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002365 відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Андріївка Бердянського району Запорізької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України;

за участю прокурора ОСОБА_7 , представників потерпілого - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ,

за апеляційною скаргою прокурора Бердянської місцевої прокуратури ОСОБА_10 на ухвалу Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 21 квітня 2016 року,

в с т а н о в и л а:
в апеляційній скарзі прокурор посилаючись на незаконність і невмотивованість судового рішення через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону зазначає, що твердження суду про не встановлення розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, суперечить змісту обвинувального акту, в якому вказано, що ця шкода складає 9 584, 78 грн. Крім того, що в порушення вимог ст. ст. 314-317 КПК України, суд на стадії підготовчого судового засідання, почав надавати оцінку наявності складу злочину в діях ОСОБА_6 , який до того є злочином матеріального складу, у зв`язку з чим підлягає з`ясуванню під час судового розгляду після дослідження доказів. Також вказує, що у разі виявлення суперечностей, під час судового розгляду як сторона обвинувачення, так і сторона захисту мають право заявити клопотання про проведення експертизи з метою визначення розміру збитків, згідно методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

З огляду на це, прокурор просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та призначити новий розгляд обвинувального акту відносно ОСОБА_6 в суді першої інстанції в іншому складі суду.

Заслухавши доповідь судді про сутність судового рішення та аргументи скарги; представників потерпілого та прокурора, які підтримали апеляційну скаргу; перевіривши матеріали провадження, колегія суддів, вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 21 квітня 2016 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, повернуто прокурору, як такий, що не відповідає вимогам КПК України.
Згідно ухвали, з Апеляційного суду Запорізької області до суду надійшло кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 з ухвалою від 07.04.2016 року, якою вирок Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 01.02.2016 року щодо останнього скасовано та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити відомості про розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Згідно Порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року № 116 (з наступними змінами), - розмір збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей визначається шляхом проведення незалежної оцінки відповідно до національних стандартів оцінки. У разі визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі, територіальній громаді або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, розмір збитків визначається відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

Ухвалою Апеляційного суду Запорізької області від 07.04.2016 року встановлено, що порушення порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, яке допущено судом першої інстанції під час розгляду справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням.

Таким чином, вказані недоліки виключають можливість прийняття матеріалів кримінального провадження до судового розгляду по суті, а тому суд повернув обвинувальний акт прокурор для усунення недоліків та виконання вимог КПК України.

Колегія суддів вважає, що ухвала районного суду підлягає скасуванню, виходячи з наступного.
Колегія суддів вважає, що ухвала районного суду підлягає скасуванню з огляду на наступне.
Згідно до ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим.

Відповідно до ч. 2 цієї статті обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

Згідно до ч. 3 ст. 291 КПК України обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Відповідно до ч. 4 цієї статті до обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування; 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Аналіз змісту обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, свідчить про те, що він відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Доводи місцевого суду про те, що відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, є необґрунтованими, оскільки відповідно до роз`яснень п. 25 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини проти власності» № 10 від 06.11.2009 року , розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи. Таким чином, експертиза проводиться, тільки за відсутності зазначених цін на викрадене майно. При цьому колегія суддів звертає увагу районного суду на те, що відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, тобто сторона обвинувачення вільна, зокрема у здійсненні збирання доказів шляхом витребування від підприємств, установ та організацій документів, які підтверджують вартість цього майна.

За таких обставин, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала місцевого суду скасуванню, з направленням матеріалів кримінального провадження до того ж суду на новий розгляд зі стадії підготовчого судового провадження.
Керуючись ст. ст. 404, 407 КПК України колегія суддів

у х в а л и л а:
апеляційну скаргу прокурора Бердянської місцевої прокуратури ОСОБА_10 задовольнити.

Ухвалу Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 21 квітня 2016 року, якою відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, повернуто обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків - скасувати, а матеріали кримінального провадження направити до того ж районного суду на новий розгляд зі стадії підготовчого судового провадження.

Ухвала Апеляційного суду Запорізької області набирає законної сили з моменту її проголошення є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3