Справа № 523/309/16-к
Провадження №1-кс/523/46/16
УХВАЛА
25.01.2016 року слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянув клопотання ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна,-
До Суворовського районного суду м. Одеси звернувся громадянин ОСОБА_4 з проханням часткового скасування арешту майна, яке було вилучене під час проведення обшуку павільйону № НОМЕР_1 , розташованому на території ринку «Летучий Голландець».
25.12.2015 року в павільйон №47П, який він орендує та де ремонтує техніку, прийшли працівники поліції та на підставі ухвали Суворовського районного суду м. Одеси був проведений обшук в приміщенні вказаного павільйону. У ході обшуку вищезазначена техніка була вилучена, оскільки на момент проведення обшуку договорів на ремонт комп`ютерів у нього не було.
Заслухавши думку прокурора, який не підтримав клопотання; заявника, який просив частково скасувати арешт, мотивуючи тим, що він повинен виконати умови договору з клієнтами щодо ремонтування комп`ютерної техніки та повернути ввірене йому майно власникам; дослідивши надані матеріали, а саме рукописний текст договору ремонту, складений у вільні формі, які на думку заявника обґрунтовують його доводи, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити за наступних підстав.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту у встановленому порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати, або пошкодження відповідного майна або настання інших випадків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, що передбачено ч.4 ст.170 КПК України.
Згідно положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання по скасування арешту майна повністю чи частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотання вищевказаних осіб, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.
У даному випадку заявник ОСОБА_4 не надав жодного документу на підтвердження належності вилученої техніки відповідно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Також на думку суду клопотання не містить належного обґрунтованого доказового підтвердження доводів того, що на теперішній час відпала необхідність застосування арешту майна.
Таким чином, на підставі викладеного, суд дійшов до висновку, що клопотання про скасуванню арешту майна не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 167-170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1