ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження 1-кс/201/6994/2016
У Х В А Л А
11 серпня 2016 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Дніпропетровську клопотання у кримінальному провадженні № 0000229, старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилався на те, що В провадженні першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження № 0000229 від 13.05.2014 за фактом зловживання службовими особами Дніпропетровської міської ради службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, що виразилось в умисному не вжитті відповідних заходів щодо забезпечення надходження до бюджету пайових внесків, та недбало ставлячись до виконання Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не уклали угоди з забудовниками щодо сплати до бюджету пайових внесків, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Зокрема, статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті.

Відповідно, до частини 4 вказаної статті, до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва: 1) об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; 2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; 3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; 4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; 5) об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; 6) об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; 7) об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; 8) об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; 9) об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); 10) об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Згідно зі ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі, якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Частиною 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього

Закону.

Відповідно до ч.ч. 6, 8, 9 ст. 40 зазначеного Закону, встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Рішенням Дніпропетровської міської ради № 6/11 від 21.03.2007, зі змінами, внесеними рішенням Дніпропетровської міської ради № 5/14 від 29.07.2011, затверджено Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська, який визначає розмір пайової участі (внеску) замовників (забудовників) у створенні (розвитку) соціальної і інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська.

Відповідно до п. 2.6 Порядку, величина пайової участі визначається у договорі, укладеному між Дніпропетровською міською радою, в особі фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради та замовником (забудовником) після його звернення щодо укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість об`єкта з техніко-економічними показниками, погодженими з постійною комісією міської ради з питань соціально-економічного розвитку, бюджету і фінансів.

Водночас встановлено, що договори про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська укладено не з усіма забудовниками міста, об`єкти яких упродовж 2011-2015 років введено в експлуатацію, що призводить до ненадходження до місцевого бюджету значної суми коштів.

Крім того в ході досудового розслідування встановлено, що згідно з актом позапланової ревізії з окремих питань фінансово-господарської діяльності Фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради за період з 01.01.2009 по 30.04.2015, № 08-20/11 від 19.06.2015, встановлені збитки завдані міському бюджету внаслідок невиконання забудовниками договірних зобов`язань та не виконання належним чином своїх обов`язків посадовими особами Дніпропетровської міської ради.

Також, в ході досудового розслідування встановлено, що договори з Дніпропетровською міською радою про пайову участь не укладено з наступними замовниками будівництва:

- ОСОБА_5 замовник будівництва торгівельно-виставочного комплексу з продажу автомобілів на просп. Кірова, 93Д у м. Дніпропетровську, у листопаді 2012 року, подано декларацію про готовність об`єкта «Торговельно-виставочний комплекс з продажу автомобілів; м. Дніпропетровськ, пр. Кірова, 93 д» до експлуатації, серії ДП № 51;

- ТОВ «Агро» - замовник будівництва по об`єкту «Будівлі і споруди по АДРЕСА_1 декларацію про готовність об`єкта «Будівлі і споруди по вул. Краснопільській, 31 у м. Дніпропетровську» до експлуатації, серії ДП № 46;

- «Дніпропетровський річковий порт» дочірнє підприємство АСК »Укррічфлот» - замовник наступних об`єктів:

- «Будівництво неопалювального складу каменю» за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Амур-Гавань, 11», на підставі зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області декларація про готовність об`єкта до експлуатації серії ДП № 44;

- «Реконструкція з модернізацією складу для перевалки експортних вантажів по вул. Амур-Гавань, 11», на підставі зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області декларації про готовність об`єкта до експлуатації серії ДП № 26;

- «Будівництво. Адміністративно-побутовий корпус з майстернею, прибудова до будівлі контори прийомоздатчиків» за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області декларації про готовність об`єкта до експлуатації серії ДП № 43;

- «Зерновий елеватор місткістю 50000 тн одночасного зберігання по вул. Амур-Гавань в м. Дніпропетровську», на підставі зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області декларації про готовність об`єкта до експлуатації серії ДП № 49 ;

- «Будівництво. Прибудова до будівлі їдальні, західна прохідна, будівля прохідної, 2 туалети, маслобойка, будівля лабораторії, приміщення магазину, павільйон № 1» по вул. Амур-Гавань, 11, на підставі зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області декларації про готовність об`єкту до експлуатації серії ДП № 42;

- ОСОБА_6 - замовник будівництва об`єкту «Склад універсальний (після реконструкції), розташований за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Героїв Сталінграда, 147Т». У липні 2012 року, ОСОБА_6 подано декларацію про готовність об`єкта «Склад універсальний (після реконструкції), розташований за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Героїв Сталінграда, 147Т» до експлуатації, серії ДП № 00;

- ТОВ «Телерадіокомпанія ТАН» - замовник будівництва об`єкту «Виставково-складський комплекс за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Березинська, 66». У листопаді 2013 року, ТОВ «Телерадіокомпанія ТАН» подано декларацію про готовність об`єкта «Виставково-складський комплекс за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Березинська, 66» до експлуатації, серії ДП № 18;

- ТОВ «Компанія «Нове фермерство» - замовник будівництва об`єкта «Нове будівництво адміністративно-побутового комплексу, складського приміщення та споруд по вул. Курсантській, 1Б (Самарський район) у м. Дніпропетровську». У березні 2015 року, ТОВ «Компанія «Нове фермерство» подано декларацію про готовність об`єкта «Нове будівництво адміністративно-побутового комплексу, складського приміщення та споруд по вул. Курсантській, 1Б (Самарський район) у м. Дніпропетровську» до експлуатації, серії ДП № 84.

- ТОВ «Еліона» () - замовник будівництва торгівельного центру по вул. Дмитра Донського, 2а у м. Дніпропетровськ введено в експлуатацію на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серії ДП № 15, від 08.08.2014 року, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Дніпропетровській області.

В ході досудового розслідування, з метою встановлення суми збитків завданих державі незаконними діями посадових осіб Дніпропетровської міської ради, виникла необхідність у проведенні судово-економічної експертизи. Так відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 6/11.1/1683 від 05.08.2016 встановлено, що загальна вартість пайової участі для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська по об`єктах будівництва ДП «Дніпропетровський річковий порт» АСК «Укррічфлот» та ОСОБА_7 становить 3685141,39 грн. Крім того, вказаним висновком експерта встановлено, що сума коштів яка не сплачена до Дніпропетровського міського бюджету, як пайова участь для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська по об`єктах будівництва складає 18301231,47 грн.

У зв`язку із цим, у ході проведення досудового розслідування ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомлено про підозру у вчиненні ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме зловживанні службовою особою Дніпропетровської міської ради службовим становищем, тобто в умисному, в інтересах третіх осіб, використанні службового становища у супереч інтересам служби, що сприщило тяжкі наслідки у вигляді ненадходження до Дніпропетровського міського бюджету, суми грошових коштів, як пайової участі для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська по об`єктах будівництва у розмірі 18301231,47 грн.

Таким чином, задля забезпечення відшкодування завданих кримінальним правопорушенням збитків, у ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у забезпеченні кримінального провадження, шляхом накладення арешту на майно підозрюваного.

Так відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Арешт накладається на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, у тому числі підозрюваного, який в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завданими діями (бездіяльністю) підозрюваного, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 у своїй власності має 2/3 об`єкту нерухомості, а саме квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер майна 35252444.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що у спільній власності ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , яка на даний час являється дружиною підозрюваного та бенефіціарним власником ТОВ ВКП «Стандарт-ЛТД» (Код 13462148) та ТОВ «ІнтерАрт» (Код 30916901), перебувають відкриті рахунки у банківських установах, а саме:

- № НОМЕР_1 відкритий 20.05.2015 у ПАТ КБ «ПриватБанк» МФО 305299, № НОМЕР_2 відкритий 20.05.2015 ПАТ КБ «ПриватБанк» МФО 305299, № НОМЕР_3 відкритий 07.07.2000 в ПАТ КБ «ПриватБанк» МФО 305299, № НОМЕР_4 відкритий 21.02.2012 АТ «ПрокредитБанк» МФО 320984, № НОМЕР_5 відкритий 21.02.2012 АТ «ПрокредитБанк» МФО 320984, № НОМЕР_6 відкритий 21.12.2014 в Казначействі України МФО 899998, № НОМЕР_7 відкритий 24.12.2014 в Казначействі України МФО 899998, № НОМЕР_8 відкритий 27.07.2015 в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м. Києві МФО 380805, № НОМЕР_9 відкритий 10.02.2006 в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м. Києві МФО 380805, № НОМЕР_10 відкритий 30.03.2004 в Дніпропетровській обласній філії АКБ «Укрсоц», м Дніпропетровськ МФО 305017, № НОМЕР_11 відкритий 01.07.1998 в Дніпропетровській ФАТ «УІБ» м Дніпропетровськ МФО 305590, № НОМЕР_12 відкритий 30.03.2011 в ПАТ «УкрсоцБанк» МФО 300023, № НОМЕР_13 відкритий 30.03.2011 в ПАТ «УкрсоцБанк» МФО 300023, № НОМЕР_14 відкритий 20.06.2013 в Дніпропетровське відділення АТ «Ощад» м Дніпропетровськ МФО 305482;

та об`єкти нерухомості за адресами:

- комплекс - АДРЕСА_4 , реєстраційний номер 14552689; торгівельний комплекс за адресою: АДРЕСА_5 площею 3951.3 кв.м.; нежиле приміщення за адресою: АДРЕСА_6 , площею 93,7 кв.м., реєстраційний номер 7479215, нежиле приміщення за адресою: АДРЕСА_7 , площею 4128.03, реєстраційний номер 7479434; приміщення магазину непродовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_8 , реєстраційний номер 20518314; нежитлові приміщення за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ), вул. Московська, будинок, 7, реєстраційний номер 01; паркувальне місце № XXV-65 за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ), вул. Сімферопольська, будинок 11, реєстраційний номер 14992922; паркувальне місце № XXV-66 за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ), вул. Сімферопольська, будинок 11, реєстраційний номер 14993011; квартира за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ), вул. Сімферопольська, 11, секція 2, квартира 36, реєстраційний номер 15344346; квартира за адресою: АДРЕСА_9 , реєстраційний номер 33019780; земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_10 , реєстраційний номер майна 01, кадастровий номер :02:419:00007 площею 0,0607 га.

На підставі викладеного, слідчий просив суд накласти арешт на банківські рахунки та нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_8 , перелік яких зазначений у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 107 КПК України судовий процес технічними засобами не фіксувався.

Відповідно до ч. 2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Тобто, арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб.

Відповідно до позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

Дослідивши матеріали клопотання по кримінальному провадженню № 0000229, вважаю клопотання слідчого таким, що не підлягає задоволенню, оскільки у зазначеному клопотанні належним чином не наведено інформації щодо підозрюваних осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану їх діяннями, а також не доведено розумність та співрозумність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 168-169, 170-173 КПК України,
УХВАЛИВ:
В задоволені клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна відмовити.

Строк оскарження ухвали протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1