печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2016 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва клопотання слідчого слідчого відділу Печерського Управління поліції ГУ Національної поліції у місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_6 про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_5 звернулася до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_6 та просила застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцям. Києва, українця, громадянина України, освіта вища, не одруженого, офіційно працюючого на посаді адміністратора ФОП « ОСОБА_7 », зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , такого, що не має судимості відповідно до ст. 89 КК України.

Слідчий посилалась на таке: Слідчим відділом Печерського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0011385 від 08.12.2014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 08.12.2014 близько 03 год. 00 хв. знаходячись біля приміщення нічного клубу Саксон, що розташований по вул. Трутенка, 4, в м. Києві, знайшов прозорий поліетиленовий пакетик, в якому знаходилась порошкоподібна речовина білого кольору, та піднявши даний пакетик зрозумів, що порошкоподібна речовина, яка знаходиться в ньому являється психотропною речовиною.Після цього, ОСОБА_4 , з метою подальшого зберігання та вживання вказаної психотропної речовини, поклав її до кишені джинсових штанів, в які був одягнений. Таким чином, ОСОБА_4 незаконно придбав та почав зберігати при собі психотропну речовину без мети збуту.

Цього ж дня, 08.12.2014, ОСОБА_4 вирішив піти до вищевказаного розважального закладу, де в подальшому, приблизно о 04 год. 50 хв., він перебуваючи в нічному клубі «Саксон», що за адресою: м. Київ, вул. Трутенка, 4, незаконно зберігаючи при собі психотропну речовинудля власного вживання без мети збуту, був затриманий працівниками міліції Голосіївського РУ ГУМВС України в м. Києві. Після цього,слідчим в присутності понятих, під час проведення огляду місця події у ОСОБА_4 виявлено і вилучено поліетиленовий пакетик з пазовим замком, в якому знаходилась порошкоподібна речовина білого кольору, яку в подальшому поміщено до поліетиленового пакету чорного кольору та опечатано.

Згідно висновку експерта НДЕКЦ при ГУМВС України в м. Києві № 848 від 18.12.2014 року, у наданій на дослідження речовинівиявлено бутилон (b-keто MBDB) психотропну речовину, обіг якої обмежено.

Відсотковий вміст бутилону (b-keто MBDB) становить 29,13%.

Маса бутилону (b-keто MBDB) у досліджуваній речовині становить 0,1905 г.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин без мети збуту, вчинив злочин (кримінальне правопорушення), передбачений ч. 1 ст. 309 КК України.

20 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцям. Києва, українця, громадянина України, освіта вища, не одруженого, офіційно працюючого на посаді адміністратора ФОП « ОСОБА_7 », зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , такого, що не має судимості відповідно до ст. 89 КК України, повідомлено про підозру у незаконному придбанні і зберіганні психотропної речовини без мети збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:

-Протоколом огляду місця події від 08.12.2014.

-Висновком хімічної експертизи №848 від 18.12.2014.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_9

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 .

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин невеликої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилався на те, що він не порушував та не порушуватиме обраний стосовно нього запобіжний захід, але вважає. що вказаний вид запобіжного заходу, який просила обрати прокурор, є занадто суворим.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного: ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, покарання за яке у разі доведеності його вини передбачає до 3 років позбавлення волі та у відповідності до ст.12 КК України відноситься до злочину середньої тяжкості.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов,язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров,я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв,язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утримуванців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключного у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м,яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених ст. 176 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу у розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов,язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалась від органі досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавленні волі на строк до п,яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавленні волі на строк понад п,ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, санкція ч.1 ст.309 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавленні волі на строк до трьох років. У відповідності до ст. 12 КК України, яка визначає кваліфікацію злочинів вказаний злочин відноситься до злочину середньої тяжкості. Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину середньої тяжкості.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться у протоколах допиту свідків, інших доказів, наданих до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин. Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов,язує обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. У відповідності до ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов,язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний , обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті.

Відповідно до п.3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду. Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 в силу ст. 89 КК України не судимий, має вищу освіту, не одружений, має міцні родинні стосунки, позитивно характеризується, працює, відсутні будь-які докази повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення. Слідчий суддя вважає, що ризики , передбачені ст. 177 КПК України та викладені у клопотанні старшим слідчим, заслуговують на увагу. Але слідчим суддею зазначається, що у клопотанні прокурора не у повному обсязі викладені всі обставини щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний працює, має сім,ю, жодного випадку на підтвердження ризиків неявки до слідчого після вручення повідомлення про підозру не наведено. Будь-яких доказів щодо підтвердження ризиків щодо знищення чи спотворення речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, не наведено. Тому, з урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у клопотанні не наведено достатніх підстав для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, в клопотанні не надано будь-яких підстав вважати, що жоден із більш м,яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. У відповідності до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов,язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м,яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов,язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов,язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе, передбачені пунктом 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м,який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотання, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов,язки, передбачені частиною п,ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає можливим застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 більш м,який запобіжний захід домашній арешт в певний час доби. У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі ст. ст. 131, 132, 176- 178, 181, 183, 194, 208, 309 КПК України слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого відділу Печерського Управління поліції ГУ Національної поліції у місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури номер 6 ОСОБА_6 про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Києва, в силу ст. 89 КК України не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби з 22.00 годин до 6.00 годин наступної доби за місцем проживання: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- не відлучатися з місця проживання АДРЕСА_2 . без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд з України та в,їзд в Україну;

Роз,яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники органу внутрішніх справ, що здійснюють контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з,являтися у житлове приміщення цієї особи, вимагати надавати будь-яких пояснень з питань, пов,язаних з виконанням покладених на нього судом обов,язків, використовувати електронні засоби контролю.

Визначити строк дії вказаної ухвали до 23 грудня 2016 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні номер 0011385.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Апеляційного суду міста Києва протягом п,яти днів після її оголошення.

Слідчий суддя