Справа № 279/4072/16-к
УХВАЛА
іменем України
07 вересня 2016 року м. Коростень Житомирської області
Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю власника майна ОСОБА_3 , представника власника майна захисника ОСОБА_4 , розглядаючи клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного за ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року, -

в с т а н о в и в :
ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного за ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року.

У своєму клопотанні він зазначив, що "…05.07.2016 року працівниками Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області, під час проведення огляду місця події, було вилучено моє майно, а саме автомобіль «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 та 21 колоду породи «Дуб».

Ухвалою слідчого судді було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001010 від 06.07.2016 року про накладення арешту на майно.

18.07.2016 року Апеляційний суд Житомирської області постановив ухвалу, якою ухвалу слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.07.2016 року про відмову у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно скасовано та постановлено нову ухвалу, якою накладено арешт на автомобіль «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 та 21 колоду породи «Дуб», які були вилучені під час огляду місця події 05.07.2016 року.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вважаю, що арешт, накладений на моє майно, а саме автомобіль «УРАЛ» 4420 р.н. НОМЕР_2 , накладено необґрунтовано, а також у вказаному арешті відпала потреба виходячи з наступного:

…З 06.07.2016 року і по теперішній час проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001010 від 06.07.2016 року за ознаками злочину, передбаченого ст.246 КК України. Ст.246 КК України - незаконна порубка лісу…

…Слідчому СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області надані усі документи, що підтверджують законність придбаної мною деревини породи «Дуб» в кількості 21 колоди.

У кримінальному провадженні допитані усі свідки, які у своїх показах підтвердили достовірність наданих мною документів та законність походження деревини.

У кримінальному провадженні призначено та проведено трасологічну експертизу, відповідно до висновків якої, зрізи зроблені на місці події (незаконної порубки) та зрізи з колод, зроблені з деревини, вилученої у мене під час проведення огляду місця події 05.07.2016 року не співпадають, що свідчить про те, що вилучені у мене 21 колода породи «Дуб» жодного відношення до скоєного кримінального правопорушення не мають.

Вилучений на місці події автомобіль «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 , пристосований для завантаження і перевезення лісо продукції, а також що до нього відсутні будь-які данні, які б свідчили про те, що з допомогою вказаного автомобілю здійснювалася незаконна порубка у будь який спосіб. Крім цього, немає жодних фактичних даних, які б вказували на те, що на вказаному автомобілі збереглися сліди кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, або містяться інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин незаконної порубки лісу.

З огляду на вказане, не можна стверджувати про наявність достатніх підстав вважати, що моє майно, а саме автомобіль «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 та 21 колоду породи «Дуб», відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Я володію майном, а саме автомобілем «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 , на законних підставах і є власником цього майна на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ.

Вказаний автомобіль використовується у правомірній діяльності.

Автомобіль та 21 колода породи «Дуб» перебувають у повному розпорядженні сторони обвинувачення, в той час коли я, як власник майна позбавлений свого законного права на користування та розпорядження вказаним майном…"

Просив суд "…Скасувати арешт майна, а саме автомобілю «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 , та 21 колоду породи «Дуб» накладений ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року у справі №279/3446/16-к. Зобов`язати слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , або іншого слідчого, який проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001010 від 06.07.2016 за ознаками злочину, передбаченого ст.246 КК України, повернути моє майно, а саме автомобіль «УРАЛ 375 Д» р.н. НОМЕР_1 , та 21 колоду породи «Дуб»…"

В судовому засіданні ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_4 клопотання підтримали, яке просили задовольнити та скасувати арешт майна. Також пояснили, що по даному кримінальному провадженню проведені усі можливі слідчі дії, а також проведено трасологічну експертизу, висновок якої не підтвердив про встановлення єдиного цілого за частинами дерев і пнів з місцевості. Це й однозначно не могло бути встановленим, оскільки ОСОБА_3 придбав і перевозив дану деревину на законних підставах, про що органу досудового слідства було надано усі документи.

Слідчий СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 на розгляд даного клопотання не з`явився, хоча про час та місце був повідомлений належним чином. Однак він надав до суду матеріали кримінального провадження № 0001010 від 06.07.2016 року.

Встановлено, що 05.07.2016 року працівниками Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області під час проведення огляду місця події вилучено майно ОСОБА_3 , а саме: автомобіль марки "УРАЛ 375 Д" реєстраційний номер НОМЕР_1 та 21 колоду породи "Дуб".

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ухвалою від 07.07.2016 року постановив про відмову у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно.

Ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року постановлено про скасування ухвали слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.07.2016 року про відмову у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно та постановлено нову ухвалу, якою накладено арешт на автомобіль "УРАЛ 375 Д" реєстраційний номер НОМЕР_1 та 21 колоду породи "Дуб", які вилучено під час огляду місця події 05.07.2016 року.

У матеріалах кримінального провадження є "ПОСТАНОВА про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження" слідчого СВ Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_5 від 06.07.2016 року, згідно якої "…Приймаючи до уваги, що в ході розслідування даного кримінального провадження, а саме автомобіль марки "Урал 375Д" з реєстраційним номером НОМЕР_1 та двадцять одна колода дерев породи "Дуб" по справі являються речовими доказами, тому керуючись ст.ст.98, 99, 100, 110 КПК України,- ПОСТАНОВИВ: 1. Автомобіль марки… "Урал 375Д" з реєстраційним номером НОМЕР_1 та двадцять одна колода дерев породи "Дуб" приєднати до матеріалів кримінального провадження №0001010. 2. Автомобіль марки "Урал 375Д" з реєстраційним номером НОМЕР_1 та двадцять одна колода дерев породи "Дуб" зберігати на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів при Коростенському ВП…"

Однак у матеріалах кримінального провадження є й "ПОСТАНОВА про передачу на зберігання речових доказів " слідчого СВ Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_5 від 20.07.2016 року, згідно якої "…Керуючись ст.ст.98, 99, 100, 110 КПК України,- ПОСТАНОВИВ: 1. Деревину (21 колоду дерев породи "Дуб") передати на відповідальне зберігання на нижній склад ДП "Коростенський лісгосп АПК". 2. Автомобіль марки… "Урал 375Д" з реєстраційним номером НОМЕР_1 передати на відповідальне зберігання в ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" філія "Коростенська ДЕД" за адресою: м. Коростень вул. Семашко, 14."

Встановлено і те, що автомобіль марки "УРАЛ 375Д" реєстраційний номер НОМЕР_1 належить на праві власності ОСОБА_3 .

Проаналізувавши клопотання ОСОБА_3 в сукупності з поясненнями останнього та доводами захисника на обґрунтування клопотання, матеріалами кримінального провадження №0001010 від 06.07.2016 року, приходжу до наступного.

За приписами п.1 ч.2 ст.170 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, де речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З витягу до кримінального провадження №0001010 від 06.07.2016 року вбачається, що до ЄРДР внесено відомості про вчинення злочину за ознаками злочину, передбаченого ст.246 Кримінального кодексу України (Незаконна порубка лісу).

Стаття 246 Кримінального кодексу України передбачає склад злочину, який виражається у незаконній порубці лісу. При цьому предметом злочину є дерева і чагарники, які ростуть у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду. А об`єктом даного злочину являється встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу як важливого елемента навколишнього природного середовища. Тоді як з об`єктивної сторони злочин виражається у незаконній порубці дерев і чагарників. Під порубкою розуміються: 1) повне відокремлення дерева або чагарника від кореня будь-яким способом (спилювання, зрубування, повалення транспортним засобом тощо); 2) викорчовування - видалення деревостану з корінням; 3) пошкодження дерева або чагарника до стану припинення росту (наприклад, відокремлення основних гілок від стовбура дерева).

З ухвали апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року вбачається, що "…Перевезення лісу породи "дуб" автомобілем марки "Урал 375Д" з реєстраційним номером НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_6 без відповідних документів викликає сумнів щодо законності придбання цього лісу в колегії суддів та потребують додаткової перевірки документи на ліс, які надані ОСОБА_3 після його вилучення…"

А з матеріалів кримінального провадження, навіть після проведення трасологічної експертизи та допиту свідків і дослідження документів не вбачається, що у слідчого є достатні підстави вважати, що майно ОСОБА_3 , зокрема автомобіль "Урал" та 21 колода дерев породи "Дуб" відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 Кримінального процесуального кодексу України.

Крім того, слідчим не доведено, що за допомогою вилученого автомобіля здійснювалася незаконна порубка лісу в будь-який спосіб, як і не доведено будь-яких фактичних даних, які б вказували на те, що на вилученому автомобілі збереглися сліди кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 Кримінального кодексу України. Адже вилучений на місці події автомобіль "Урал" пристосований для завантаження і перевезення лісопродукції, а не для незаконної порубки лісу, а 21 колода дерев породи "Дуб" не становлять одне ціле з пеньками, які залишились на місці "незаконної порубки лісу".

Дослідивши усі докази надані сторонами даного кримінального провадження, вважаю, що також стороною обвинувачення порушено Порядок зберігання речових доказів, визначеного Кабінетом Міністрів України.

Адже відповідно до ч.2 ст.100 Кримінального процесуального кодексу України, речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

При цьому відповідно до п.20 вказаного вище Порядку, зберігання речових доказів у вигляді автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.

Автомобіль "Урал 375Д" з 06.07.2016 року і по теперішній час зберігається з порушенням цього Порядку, а саме автомобіль зберігається на території ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" філія "Коростенська ДЕД", а доказів, що це місце пристосоване для зберігання автомобілів слідчим не надано і у матеріалах кримінального провадження такі дані відсутні.

За приписами ст.174 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що "Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано."

Також стороною кримінального провадження не надано будь-яких доказів про пред`явлення підозри кому-небудь із власників чи володільців цих транспортних засобів. Адже у відповідності до вимог ст.170 ч.1 Кримінального процесуального кодексу України - "Арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому Кримінально процесуальним кодексом порядку."

Це значить, що арешт може бути накладено на майно підозрюваного (особа, яка в порядку, передбаченому ст.ст.276-279 Кримінального процесуального кодексу України повідомлено про підозру), обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При вирішенні даного клопотання слід врахувати практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення Європейського суду з прав людини у справі "East/West Alliance Limited проти України", будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" (Iatridis v. Greece) [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії" (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

Європейський суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льон рот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A № 98)

Також слід враховувати і те, що відповідно до ст.2 Кримінального процесуального кодексу України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

При цьому за правилами ч.1 ст.9 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. А у ч.6 ст.9 Кримінального процесуального кодексу України зазначено про те, що випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 Кримінального процесуального кодексу України.

Тому позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Крім того, на підставі ч.3 ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Отже, на підставі викладене вище, приходжу до висновку, що клопотання власника майна ОСОБА_3 підлягає задоволенню, а автомобіль та 21 колода дерев підлягають поверненню власнику цього майна ОСОБА_3 , який довів свою законність придбання та перевезення лісопродукції, що не має значення по даному кримінальному провадженню, як речові докази.

Керуючись ст.ст.167, 170 - 172, 276 - 279 Кримінального процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в :
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме автомобіля марки "Урал 375Д" реєстраційний номер НОМЕР_1 та 21-ї колоди породи "Дуб", накладений ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 18.07.2016 року.

Зобов`язати слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , або іншого слідчого, який проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001010 від 06.07.2016 року за ознаками злочину, передбаченого ст.246 Кримінального кодексу України, повернути майно його власнику ОСОБА_3 , а саме автомобіль марки "Урал 375Д" реєстраційний номер НОМЕР_1 та 21 колоду дерев породи "Дуб"), які вилучено 05.07.2016 року працівниками Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області під час проведення огляду місця події.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області ОСОБА_1