ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8421/15-к
провадження № 1-кс/753/1777/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" квітня 2016 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:
Захисник ОСОБА_3 в межах кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України заявила відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 . Свою заяву обґрунтовує тим, що на думку захисту, суддя ОСОБА_5 не може брати участь в подальшому розгляді вищевказаного кримінального провадження, оскільки мають місце обставини, які викликають сумнів у її неупередженості. Захисник вважає, що неупереджена поведінка судді ОСОБА_5 під час судового розгляду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 полягає в тому, що вона допустила неоднакове застосування вимог ч. 11 ст. 290 КПК при вирішенні питання щодо поданих сторонами тотожних клопотань. Так, суддя ОСОБА_5 при подачі 05.06.2015 р. захисником клопотання про виклик і допит свідків залишила його без розгляду, вважаючи його передчасним й таким, що не відповідає вимогам ч. 11 ст. 290 КПК України. Однак, 04.04.2016 р. у даному кримінальному провадженні прокурором було заявлено клопотання про виклик та допит свідків, яке не відповідало вимогам вказаної норми, проте суддя відразу його задовольнила та перейшла до допиту заявлених свідків.
Захисник ОСОБА_3 вважає, що наведений факт є беззаперечним доказом упередженості судді ОСОБА_5 по відношенню до сторони захисту. Така позиція судді викриває неприховане привілейоване її ставлення до позиції обвинувачення та своїми діями порушує принципи забезпечення права на захист (ст. 20 КПК України) та змагальності сторін (ст. 22 КПК України) під час судового розгляду.

У судовому засіданні захисник звернула увагу на порушення порядку передачі заяви про відвід для розгляду та в цілому повторила доводи, які знайшли своє відображення в її письмовій заяві. Крім цього, захисник вважала порушенням безпідставне задоволення клопотання сторони обвинувачення про допит та виклик свідків без їх попереднього відкриття у відповідності до положень ч. 11 ст. 290 КПК України, однак, відповідаючи на питання вказала, що свідки в судовому засіданні до присяги не приводились, сторони їх не допитували.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.
Прокурор заперечував проти задоволення заяви, вважав її необґрунтованою, неупередженість судді ОСОБА_5 не доведеною. Крім цього, прокурор вказав, що допит свідків не проводився, в тому числі й на зауваження сторони захисту, в судовому засіданні було оголошено перерву, підготовлено відповідне клопотання та надіслано стороні захисту і обвинуваченому.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши подану заяву, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Разом з цим, ч. 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Як вбачається з штемпелю Дарницького районного суду м. Києва проставленому на заяві про відвід судді (а. 1), 21.04.2016 р. відповідальною особою суду ОСОБА_7 здійснено автоматичний розподіл справи та суддя ОСОБА_1 визначений відповідно до автоматичного розподілу.

З урахуванням наведених нормативних приписів та встановлених фактів, суд не має підстав для беззаперечного висновку щодо порушення порядку передачі заяви про відвід для розгляду.
Суд враховує, що згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
В рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року констатовано, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».
Також, згідно з п. 5.2. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, при виконанні своїх судових обов`язків суддя не повинен словами чи поведінкою демонструвати прихильність чи упередженість до будь-якої особи чи групи осіб, керуючись причинами, що не стосуються справи.
Аналіз наведених норм права, міжнародних стандартів, судової практики, яка є джерелом права та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями сторони захисту, викладеними у заяві про відвід, дають підстави вважати, що доводи захисника не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.
Крім цього, суд звертає увагу, що допит свідків сторони обвинувачення не відбувся, обставин, які могли вплинути на позицію суду та учасників кримінального провадження останні не повідомили.
Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 297 КК України.
За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 необхідно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий-суддя: