АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні 27 жовтня 2016 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2016 року, щодо

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Єнакієве Донецької області, українець, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

за участю: прокурорів захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою суду задоволено клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_8 , та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, заборонивши йому залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступної доби до 03 грудня 2016 року.
Одночасно на підозрюваного ОСОБА_6 покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до службового кабінету № 215 Солом`янського управління поліції до старшого слідчого ОСОБА_9 з періодичністю 2 рази на тиждень кожен вівторок та четвер з 10-ї до 12-ї години; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; прибувати за кожним викликом прокурора, слідчого, суду.

Вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя врахував наявні в матеріалах клопотання письмові докази, фактичні обставини справи, в тому числі, характер вчиненого кримінального правопорушення, та прийшов до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Не погоджуючись з рішенням суду, захисник в інтересах підозрюваного подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2016 року та застосувати будь-яку міру запобіжного заходу, не пов`язану із триманням під вартою.
Зокрема, апеляційна скарга мотивована тим, що слідчий суддя місцевого суду не взяв до уваги той факт, що у підозрюваного є поручитель - народний депутат Дмитро Лінько від Радикальної Партія України і до ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистої поруки або особистого зобов`язання. Крім того, на думку захисника, не було взято до уваги і те, що немає жодних доказів того, що ОСОБА_6 буде намагатися вчиняти дії, передбачені ст. 177 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана особа може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інші способи неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається з матеріалів провадження, СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 01 жовтня 2016 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 011461, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

01 жовтня 2016 року ОСОБА_6 затримано в порядку ч. 1 ст. 208 КПК України, та наступного дня повідомлено про підозру у вчиненні умисного заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
03 жовтня 2016 року старший слідчий СВ Солом`янського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 , за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратур № 9 ОСОБА_8 , звернулась до Солом`янського районного суду з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва вищевказане клопотання слідчого задоволено.

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Приймаючи рішення, слідчий суддя дотримався вищевказаних вимог закону.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні старшого слідчого підстави для застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний ОСОБА_6 , вислухана думка прокурора та захисника, свідка ОСОБА_10 , з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із зазначеними обставинами для вирішення справи згідно з вимогами чинного законодавства судом враховано вік та стан здоров`я підозрюваного, його майновий та сімейний стан, те що він раніше не судимий, не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця роботи, вагомість наявних доказів, які свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим,характер вчиненого кримінального правопорушення, який виявляється у тому, що воно вчинене відносно співробітника правоохоронного органу, чим продемонстровано готовність порушувати закон та установленні в суспільстві принципи моралі, спрямовані на підрив авторитету органу Національної поліції та за результатами розгляду встановлено відсутність підстав, які б переконували суд, що менш суворий запобіжний запобіжній захід здатний запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується з рішенням місцевого суду щодо необхідності задовольнити клопотання слідчого, оскільки він в повному обсязі довів суду обставини, за якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., який в повній мірі забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, відповідно до п. «с» ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Штегмюллер проти Австрії» вказав, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного (обвинуваченого) на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, органами досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливати на потерпілих, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказані ризики оцінені слідчим суддею в межах КПК України наданих на даній стадії кримінального провадження, що дає законні підстави для обмеження свободи ОСОБА_6 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.345 КК України.

Що стосується доводів автора апеляційної скарги з приводу відсутності доказів того, що ОСОБА_6 буде намагатися вчиняти дії, передбачені ст. 177 КПК України, то вони є необґрунтованими, оскільки, як правильно зазначив слідчий суддя, наявність існування вказаних ризиків підтверджується матеріалами провадження, які надані стороною обвинувачення.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегія суддів не виявила.

На підставі викладеного рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, оскільки, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , навіть з урахуванням усіх викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 194, 376, 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2016 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_8 , та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, заборонивши йому залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступної доби до 03 грудня 2016 року, - залишити без змін, а апеляційну скарга захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа №11-сс/796/3595/2016 Категорія: ст. 181 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції ОСОБА_11 Доповідач: ОСОБА_1