1Справа № 335/9245/15-к 1-кп/335/545/2015
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 вересня 2015 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , законного представника потерпілого ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 , обвинуваченого: ОСОБА_8 , захисника: ОСОБА_9 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.186, ч. 1 ст.115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:
20 серпня 2015 року в одному кримінальному провадженні у провадження колегії суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшли матеріали з обвинувальними актами за обвинуваченням ОСОБА_8 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.186 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_8 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст.115 КК України (№ 335/7445/15-к, 1-кп/335/494/2015).

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду від 21.08.2015 року призначено підготовче судове засідання.

Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні. Вважав, що обвинувальний акт складено із дотриманням вимог ст.291 КПК України, підстав для закриття справи та внесення подання про визначення підсудності немає. Прокурор зазначив про відсутність підстав для зміни щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, оскільки продовжують існувати ризики передбачені ст.177 КПК України у зв`язку із чим, просить суд продовжити строк дії запобіжного заходу обраного у вигляді тримання під вартою.

Законний представник потерпілого ОСОБА_6 та потерпілий ОСОБА_7 проти призначення провадження до судового розгляду не заперечували.

Обвинувачений ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_9 не заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, однак заперечували проти продовження строку дії запобіжного заходу обраного відносно ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши матеріали обвинувальних актів з реєстром матеріалів досудового розслідування, заслухавши думку учасників кримінального провадження з приводу можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду кримінальних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Як зазначив Пленум ВССУ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, визначаючи межі перебігу таких строків, слід виходити з такого, що в кримінальному провадженні враховується як період досудового розслідування, так і період судового розгляду і апеляційного провадження. При цьому перебіг строків у кримінальному провадженні починається з часу, коли особі повідомлено про підозру або з моменту затримання особи за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, а закінчується у момент, коли вирок набрав законної сили або кримінальне провадження закрито в цілому чи щодо конкретної особи.

Критеріями для визначення розумності строків під час кримінального провадження є складність кримінального провадження; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень (частина третястатті 28 КПК).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження; кількості учасників провадження (потерпілих, свідків тощо); правової кваліфікації кримінального правопорушення; наявності на момент початку досудового розслідування відомостей щодо конкретної особи, яка ймовірно вчинила кримінальне правопорушення; характеру обставин, що підлягають доказуванню в кримінальному провадженні; меж доказування; обсягу матеріалів досудових розслідувань, що об`єднані в одному провадженні; необхідності призначення експертиз, їх складності; обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для всебічного та повного дослідження обставин кримінального правопорушення; необхідності отримання міжнародної допомоги в рамках кримінального провадження тощо (справи «Смірнова проти Росії» від 24 липня 2003 року, «Вітрук проти України» від 16 вересня 2010 року, «Юртаєв проти України» від 31 січня 2006 року та інші).

Судом при визначенні цих критеріїв також враховується той факт, що об`єднання кількох проваджень відбулося у процесі розгляду даного кримінального провадження іншим складом суду, обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст.186 КК України надійшов до суду 23.06.2015 року, а за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України -31.07.2015 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 334 КПК України, матеріали кримінального провадження можуть виділятися в окреме провадження ухвалою суду згідно з правилами, передбаченими ст. 217 КПК України.

КПК України дозволяє у разі необхідності виділити в окреме провадження матеріали досудового розслідування щодо одного або кількох кримінальних правопорушень за умови, що таке виділення не може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду, якщо одна особа підозрюється у вчиненні кількох кримінальних правопорушень (ч. 3,4 ст. 217 КПК).

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ст. 291 ЦПК України до обвинувального акта додається: 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст. 290 КПК України визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, … прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, …про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Однак, у реєстрі матеріалів кримінального провадження №0002037 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України відсутні дані про повідомлення згідно з вимогами ст. 290 КПК України захиснику обвинуваченого про завершення досудового розслідування та надання йому доступу до

матеріалів досудового розслідування, як і не надано розписки захисника про отримання обвинувального акту.

Обставини не надання доступу захиснику до матеріалів кримінального провадження №0002037 також встановлені ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду від 14.08.2015 року, копія якої долучена до матеріалів данного кримінального провадження.

Отже, в підготовчому судовому засіданні судом встановлені обставини для повернення обвинувального акта відносно ОСОБА_8 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.186 КПК України, передбачені п.3 ч.3 ст.314 КПК України і з метою дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КПК України, суд вважає, що вказані кримінальні провадження не можуть бути розглянуті одночасно та в порядку ст. 217,334 КПК України підлягають виділенню в окремі провадження.

На думку суду, виділення матеріалів в окреме провадження не вплине на повноту судового розгляду, оскільки як убачається з обвинувального акта ОСОБА_8 органами досудового розслідування обвинувачується у вчиненні різних кримінальних правопорушень і щодо різних потерпілих, тобто суд не вбачає перешкод для застосування правил щодо виділення матеріалів у окреме провадження. Окрім цього, це призведе до повного, швидкого й об`єктивного розгляду матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_8 за обвинуваченням у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Узагальнюючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що виділене кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК враховуючи наведені істотні порушення вимог КПК України, підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України прокурору для усунення зазначених недоліків.

Щодо обвинувального акта у кримінальному провадженні №0002376 за обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, то суд вважає, що при його складанні були дотримані правила ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Окрім цього судом встановлено, що дане кримінальне провадження відповідно до ст.ст.32,33 КПК України підсудне Орджонікідзевському районному суду м.Запоріжжя, клопотань про розгляд кримінального провадження в закритому судовому засіданні не надійшло, а тому кримінальне провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_8 слід призначити до судового розгляду.

Необхідності для виклику перекладача чи спеціаліста обвинувачений не потребує, оскільки достатньо розуміє державну мову, якою ведеться судочинство.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, що беруть участь у судовому засіданні, є наступним: прокурор, обвинувачений, потерпілий, захисник.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому прокурор посився на ті обставини, що не усунуті ризики передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ризик ухилення обвинуваченого від суду, оскільки обвинувачений зареєстрований у Харьківській області, проживає у Дніпропетровській області і не має постійного визначенного місця проживання, ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків, які ще не допитані у судовому засіданні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений проти задоволення клопотання прокурора заперечують посилаючись на необґрунтованість заявленого клопотання .

Заслухавши думку учасників процесу з цього питання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що відносно ОСОБА_8 на досудовому розслідуванні було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст.177 цього Кодексу.

Обставини, які перераховані прокурором в якості підстав для продовження дії запобіжного заходу враховувалися слідчим суддею про обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і у судовому засіданні не встановлено даних, які б свідчили про зменшення ризиків переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу з його боку на свідків та потерпілих, які ще не допитані у судовому засіданні.

Обговорюючи питання щодо доцільності продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 суд також враховує, що він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, стан його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, обвинувачений є соціально адаптованим, має міцні родинні зв`язки, однак не має постійного місця проживання, проте незважаючи на наявність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, суду не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, крім тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України або з`явилися нові обставини, що унеможливлюють їх тримання під вартою.

Обраний на досудовому розслідуванні запобіжний захід ОСОБА_8 , у вигляді тримання під вартою, на думку суду, відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються обвинуваченому, строк його обрання не виходить за межі розумного, відповідає особі обвинуваченого, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність, на даний час, підстав для зміни запобіжного заходу, і тому вважає за доцільне продовжити строки дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 07 листопада 2015 року.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 217, 314-316, 334 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
Виділити в окреме провадження обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002037 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186 КПК України .

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002037 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.186 Кримінального кодексу України, прокурору прокуратури Орджонікідзевського району м. Запоріжжя для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом розумного строку.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0002376 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КПК України у відкритому судовому засіданні в залі Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 51 на 11 год. 00 хв. 17 вересня 2015 року.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою залишити без змін та вважати продовженим на 60 днів з 08 вересня 2015 року до 07 листопада 2015 року включно.

Викликати для участі у судовому засіданні учасників судового провадження: прокурора, потерпілого, обвинуваченого, захисника.

Звернути увагу прокурора на те, що згідно ч. 3 ст. 23 КПК України, сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Явка учасників судового провадження є обов`язковою.

На ухвалу суду в частині повернення обвинувального акту прокурору може бути подана апеляція до апеляційного суду Запорізької області через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом 7 діб з дня її проголошення. В решті частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3