Провадження № 1-кс/760/4473/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.08.2015 слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого з прокурором прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із повною вищою освітою, працездатного, фізичної особи-підприємця, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0005505, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.06.2015 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий, обґрунтовуючи клопотання, посилається на те, що у вчиненні злочину середньої тяжкості, передбаченогоч. 2 ст. 146 КК України обґрунтовано підозрюється раніше не судимий ОСОБА_5 та відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, для запобігання яких, інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе бути ефективним. При цьому, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність, незаконно впливати на потерпілих та свідків, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання з зазначених у ньому підстав. Підозрюваний та його захисники проти задоволення клопотання заперечили та просили застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Так, слідчим суддею також враховується позиція Європейського суду з прав людини, зокрема, що сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується або підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі «Ніколова проти Болгарії»). Слідчий суддя під час розгляду даного клопотання також враховує положення, викладені у рішенні ЄСПЛ по справі «Ноймайстер проти Австрії», відповідно до якого позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

07.06.2015 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005505 внесені відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 146 КК України.

26.08.2015 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Вислухавши доводи сторін провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення частково оскільки, прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з цим, враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, працюючий, постійно проживаючий у м. Києві, раніше не судимий, у зв`язку з чим, вбачається за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за його місцем проживання в АДРЕСА_1 та покласти на нього декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-179, 184, 186-187, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 24 жовтня 2015 року включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 строком до 24 жовтня 2015 року включно обов`язки прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, залежно від стадії кримінального провадження та носити електронний засіб контролю.

Підозрюваного ОСОБА_5 негайно доставити до місця проживання, за адресою: АДРЕСА_1 і звільнити з-під варти.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного за адресою: АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали було складено та проголошено 31.08.2015.

Слідчий суддя ОСОБА_1