Справа № 755/2323/15к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 січня 2015 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України у м. Києві ОСОБА_3 розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007875 від 25.06.2014 року про арешт майна,

в с т а н о в и в:

28 січня 2015 року слідчий СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України у м. Києві звернувся до суду із клопотання про про арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Клопотання погоджено з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_4 .

На підставі матеріалів, 25.06.2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007875 внесено дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Як вбачається з клопотання СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України у м. Києві, що 25.06.2014 року до Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві надійшла заява представника ТОВ Капітал Ріелті ЛТД ОСОБА_5 , щодо неправомірних дій ОСОБА_6 , який шахрайським шляхом заволодів об`єктом нерухомості № КР/168/Н що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

Крім того в клопотання слідчого зазначено, що теперішній власник квартира АДРЕСА_1 , може вчинити дії спрямовані на відчуження зазначеного об`єкту нерухомості іншим особам, що призведе до настання наслідків, які можуть перешкодити проведенню досудового розслідування кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на нерухоме майно, а саме квартири АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Заслухавши доводи слідчого, якими він обґрунтував клопотання, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Зокрема, відповідно до ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Згідно зі ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість клопотання щодо накладення арешту та про відмову в його задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -

у х в а л и в:
У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 про арешт нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 ) відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя: