1-кс/638/2927/2015
У Х В А Л А
іменем України
02 листопада 2015 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянув клопотання сторони кримінального провадження № 0000014 від 14.11.2014, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 365,ч.2 ст. 146 КК України про арешт майна, вилученого у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, раніше не судимого, старшого оперуповноваженого з особливо важливих справ 3 відділу Управління контррозвідки Головного управління СБУ в м. Київ та Київській області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_4 звернувся до Дзержинського районного суду міста Харкова за клопотання про арешт майна.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначає, що 30 жовтня 2015 року було проведено обшук житла ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 .

Під час вказаного обшуку, були вилучені ряд предметів та речей.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлень пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинена кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном Тс використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли ї: незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддя! вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містятг інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, ще встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідуванні виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Ні слідчий, ні прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлялись належним чином, причину неявки суду не повідомили.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає його таким, що підлягає поверненню.

Так в матеріалах клопотання містяться нечитаємі документи з яких не можливо дослідити, що саме було вилучено в якій кількості, не встановлено власник вказаного майна, не додано оригіналів та копій документів, якими слідчий обґрунтовує своє клопотання, відсутні інші дані, необхідні для вирішення вказаного клопотання.

Крім того в самому тексті клопотання в мотивувальній частині вказано, що обшук проведено 30 жовтня 2015 року, проте в прохальній частині слідчий просить накласти арешт на майно вилучене у ході огляду місця події на підставі протоколу від 28 листопада 2014 року.

На звороті копії аркушів протоколу обшуку від 30 жовтня 2015 року міститься бланк ухвали апеляційного суду Харківської області, доручення про проведення негласних слідчих дій у порядку ст. 40 КПК України, незрозумілий текст, під яким стоїть підпис свідка, довідка про результати тесту на ВІЛ ОСОБА_5 , внутрішній опис документів, частина з документу зі словами « Прошу»… та далі текст. Суду не зрозуміло що це за документи та яке значення вони маються д о вказаного клопотання.

Всі ці обставини є такими, що перешкоджають з`ясувати всі необхідні питання для вирішення питання арешту майна.

При таких обставинах суд встановлює, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог статті 171 КПК України, а таму його необхідно повернути для усунення недоліків.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Керуючись ст.ст. 159, 163, 164, 165, 166, 372 КПК України, слідчий суддя,
ухвалив:

Клопотання сторони кримінального провадження № 0000014 від 14.11.2014, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 365,ч.2 ст. 146 КК України про арешт майна, вилученого у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, раніше не судимого, старшого оперуповноваженого з особливо важливих справ 3 відділу Управління контррозвідки Головного управління СБУ в м. Київ та Київській області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 повернути для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1