Провадження № 1-кс/638/2593/15
У Х В А Л А
Іменем України
(про арешт майна)
4 вересня 2015 року. Дзержинський районний суд міста Харкова
у складі: головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участі старшого слідчого СВ Дзержинського районного відділу Харківського міського Управління Головного Управління МВС України в Харківській області майора міліції ОСОБА_3
розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова клопотання старшого слідчого СВ Дзержинського районного відділу Харківського міського Управління Головного Управління МВС України в Харківській області майора міліції ОСОБА_3 про арешт майна
в с т а н о в и в :
14 липня 2015 року, в період часу з 18.30 годин до 19.30 годи, в ході огляду місця події, яким було приміщення відділення державної міграційної служби в Харківській області, розташованого по вул. Римарській, 24 в м. Харкова вищезазначений паспорт було вилучено на підставі п.3 ч. 2 ст. 167 КПК України, згідно якого тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, рішення у відношенні якого необхідно приймати на підставі ст. ст. 167-169 КПК України.
Опитаний з даного приводу гр-н ОСОБА_6 , вказує на те, що він дійсно з листопада 2014 року не перетинав державний кордон України, а після того, як одружився, то вирішив оформити посвідку на тимчасово проживання на території України в зв`язку з тим, що одружився та у нього в шлюбі народився син. В кінці травня 2015 року він звернувся з проханням про допомогу в оформленні документів до знайомого ОСОБА_7 , якому передав свій паспорт, тому що той вказав, що без відміток про перетин державного кордону України йому такої посвідки не видадуть, вказавши, що після отримання усіх документів він повинен йому передати грошові кошти у розмірі від 300 до 700 доларів США. ОСОБА_8 забрав у нього паспорт та в подальшому його повернув 14.07.2015 року біля будівлі ДМС у Харківській області по вул. Римарській, 24. Коли він відкрив паспорт на своє ім`я то побачив відмітки про перетин державного кордону України, хоча сам нікуди не виїжджав.
15.07.2015 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно надав органу досудового слідства паспорт на своє ім`я для проведення судово-криміналістичної експертизи.
03.09.2015 року о 08.17 годин на адресу СВ Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області з Головного експертно-криміналістичного центру Державної Прикордонної служби України за вих. № 66-132 від 25.08.2015 року надійшли матеріали висновку судово-криміналістичної експертизи № 120/790 від 20.08.2015 року, згідно висновку якої:
- відмітка про перетинання державного кодону України «Виїзд» № 029 від 07.03.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 у паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 , виданому 08.02.2014 року на ім`я ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 не відповідає формі відміток про перетинання державного кордону України, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України.
- відмітка про перетинання державного кодону України «В`їзд» № 029 від 02.06.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 у паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 , виданому 08.02.2014 року на ім`я ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 не відповідає формі відміток про перетинання державного кордону України, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України.
Крім того, в ході досудового розслідування необхідно встановити, яким чином та хто саме в паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ,( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 робив відмітки, які не відповідає формі, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України.
В зв`язку з вищевикладеними висновками у слідства є достатні підстави вважати, що паспорт громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ,( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 є предметом кримінального правопорушення, а сам документ у зв`язку із проставленими у ньому підробними штампами недостовірним, рішення у відношенні якого необхідно приймати на підставі ст. ст. 167-169 КПК України.
Проведеним аналізом предметів та документів слідство приходить до висновку, що паспорт громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ,( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 виданий 08.02.2014 року, в якому відмітки про перетин державного кордону України, згідно висновку вищезазначеної судово-криміналістичної експертизи не відповідають формі, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України по вказаному кримінальному провадженню є предметом кримінального правопорушення, який в подальшому буде визнано речовим доказом, та у відношенні якого необхідно буде прийняти рішення згідно чинного законодавства.
Згідно відповіді начальника Східного регіонального управління Держприкордонслужби України з оперативно-розшукової роботи від 20.07.2015 року за № 51/1274 громадянин Азербайджану ОСОБА_6 , ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 07.03.2015 року та 02.06.2015 року державний кордон України у пункті пропуску «Бориспіль» 320100 не перетинав.
В зв`язку з вищевказаним прошу слідчого суддю накласти арешт на тимчасово вилучений документ, а саме паспорт гр-на Азербайджана на ім`я ОСОБА_6 ,( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданого 08.02.2014 року Міністерством юстиції Азербайджану, в якому згідно висновку судово-криміналістичної експертизи № 120/790 від 20.08.2015 року - відмітка про перетинання державного кодону України «Виїзд» № 029 від 07.03.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 та відмітка про перетинання державного кодону України «В`їзд» № 029 від 02.06.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 у паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 , виданому 08.02.2014 року на ім`я ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 не відповідає формі відміток про перетинання державного кордону України, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України, тому що вважаю, що незастосування цього заходу може негативно сплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього коло осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного документу можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на його знищення, що значно утруднити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, зумовить труднощі чи неможливість виконання рішень суду в частині забезпечення цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що такий документ може бути втрачено чи пошкоджене шляхом знищення, тощо.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити.
ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився та просив розглядати справу за його відсутності, проти арешту його майна не заперечує, про що подав до суду письмову заяву.
Суд, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
У відповідності до ч.2 ст. 170 КПК України - слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасового вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до частини 4 ст.170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Судом встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки вилучення майна проведено згідно встановленої процедури, строк на звернення з клопотанням не порушений, враховуючи правову підставу для арешту майна та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, розуміючи, що арешт вказаного майна не призведе до зупинення та надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб, приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини та положення ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції, яка проголошує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права, при цьому позбавлення цього права відбувається в суворому додержанні як національного, так і міжнародного законів, щоб не призводити до свавілля з боку правоохоронних органів на втручання у право власності, тому слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтоване та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події 14 липня 2015 року по вулиці Римарській, 24 в м. Харкові паспорт громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_6 , ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 виданий 08.02.2014 року, в якому, згідно висновку судово-криміналістичної експертизи висновку судово-криміналістичної експертизи № 120/790 від 20.08.2015 року - відмітка про перетинання державного кодону України «Виїзд» № 029 від 07.03.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 у паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 , виданому 08.02.2014 року на ім`я ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 не відповідає формі відміток про перетинання державного кордону України, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України.
- відмітка про перетинання державного кодону України «В`їзд» № 029 від 02.06.15 в пункті пропуску «Бориспіль» на сторінці № 47 у паспорті громадянина Республіки Азербайджан НОМЕР_1 , виданому 08.02.2014 року на ім`я ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 не відповідає формі відміток про перетинання державного кордону України, яка затверджена наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України, а саме шириною зовнішньої рамки-36,5 мм.; загальною формою складових елементів зображення виду сполучення пункту пропуску через державний кордон(літака); висотою літер назви пункту пропуску через державний кордон(перша літера-3,5 мм. ,решта літер-2,5 мм.)
Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області

протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

10 вересня 2015 року року м. Харків