Справа №639/7043/15-к
Провадження 1кс/639/931/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 серпня 2015 року м.Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: особи, яка подала клопотання ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року,
встановив:
10.08.2015 року заявник ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова із клопотанням про скасування арешту майна - квартири АДРЕСА_2 , накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року.
Про зазначене рішення суду заявнику не було відомо, він до судового засідання не викликався і копію рішення не отримував.
У відповідності до вимог ст. 174 КПК України власник, або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна може бути скасовано ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосування цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Під час розгляду клопотання слідчого суд не дослідив усі обставини справи, не перевірив підстави набуття заявником права розпорядження вказаною квартирою. У порушення ст. 173 КПК України судом не враховано достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину жодній особі не повідомлено, у ході досудового розслідування не встановлено та не підтверджено, що зазначена квартира стала об`єктом шахрайських дій невстановлених осіб.
Накладення арешту на законно отримане заявником у розпорядження (іпотеку) нерухоме майно - квартиру, обмежує гарантовані конституцією його права та свободи, тому він просить суд скасувати арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 та зобов`язати Державну Реєстраційну службу речових прав на нерухоме майно скасувати запис в реєстрі речових прав та їх обтяжень про арешт квартири АДРЕСА_2 .
В судовому засіданні ОСОБА_3 повністю підтримав клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року, посилаючись на доводи викладені у клопотанні, також пояснив, що він набув процесуального статусу свідка по кримінальному провадженню, в рамках якого накладено арешт на квартиру, а арешт майна може бути накладено на майно підозрюваного чи обвинуваченого, або цивільного відповідача.
Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши письмові докази у справі, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання з наступних підстав.
У відповідності до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Крім того, згідно до ч.2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Зі змісту ст. 170 КПК України, листа ВССУ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» N223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року випливає, що заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, арешт майна, мають тимчасовий характер, в цьому випадку строк дії заходу є пропорційним строку досудового розслідування - два місяці.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року, у судовому провадженні №639/2563/15-к, пр.1-кс/639/435/15 за клопотанням слідчого накладено арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 170, 174, 309, 369-372 КПК України, ст. ст. 13, 41 Конституції України, слідчий суддя,
ухвалив:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.03.2015 року, на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_2 .
У задоволенні інших вимог клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1