1Справа № 335/3687/26 1-кс/335/1395/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2026 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000038 від 16.04.2024 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області підполковник поліції ОСОБА_3 , за погодженням з заступником начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідування та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведення обшуку 15.04.2026 за місцем мешкання громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 16.04.2024 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до вчинення злочину причетний ОСОБА_6 , якому 15.04.2026 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, за наступних обставин.

Так, встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 11 жовтня 2025 року, у громадянина України ОСОБА_6 виник умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішень особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Так, ОСОБА_6 , маючи сталі зв`язки із посадовими особами Комунального некомерційного підприємства «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікопольської міської ради», Комунального підприємства «Нікопольська міська лікарня № 4» Нікопольської міської ради», Комунального підприємства «Нікопольська лікарня» Покровської сільської ради» та експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування Комунального підприємства «Нікопольська міська лікарня № 4» Нікопольської міської ради», вирішив отримати від громадянина України неправомірну вигоду за здійснення впливу на вказаних посадових осіб з метою прийняття ними рішень, що входять до їх компетенції.

ОСОБА_6 вирішено, зокрема, що за отримання неправомірної вигоди від громадян України, він буде здійснювати вплив на посадових осіб КНП «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» НМР», КП «Нікопольська міська лікарня № 4» НМР», КП «Нікопольська лікарня» ПСР» та експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування КП «Нікопольська міська лікарня № 4» НМР» з метою прийняття останніми рішень щодо встановлення групи інвалідності громадянам України, для чого він буде забезпечувати оформлення фіктивних медичних документів, на підставі яких особами в подальшому буде отримана група інвалідності.

Так, 11.10.2025 ОСОБА_6 , маючи прямий злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішень посадовими особами, поєднаний із вимаганням неправомірної вигоди, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, під час особистого спілкування з ОСОБА_7 , шляхом створення штучних умов для надання неправомірної вигоди, повідомив останньому про неможливість самостійного проходження процедури оформлення групи інвалідності та подальшого обмеження призову на військову службу, без надання грошових коштів посадовим особам закладів охорони здоров`я та членам експертної комісії.

Одночасно з цим ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 , що має налагоджені зв`язки та можливість впливати на посадових осіб закладів охорони здоров`я з метою виготовлення медичних документів, у тому числі із зазначенням періодів лікування за попередні періоди та внесення їх до електронних медичних баз, а також на членів експертних комісій щодо прийняття рішення про встановлення групи інвалідності.

Таким чином, ОСОБА_6 створив для ОСОБА_7 штучні умови, за яких останній був вимушений погодитися на надання неправомірної вигоди з метою безперешкодного отримання групи інвалідності, сформувавши у нього впевненість у реальності впливу на прийняття відповідних рішень особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 визначив розмір неправомірної вигоди у сумі 7500 доларів США, які за його словами, необхідні для організації виготовлення медичної документації, проходження медичних та експертних комісій, а також впливу на прийняття рішень на користь ОСОБА_7

11.10.2025 під час особистої зустрічі біля амбулаторії № 2 Комунального некомерційного підприємства «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікопольської міської ради», яка розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Степана Бандери (Добролюбова), 48-Б, ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 механізм реалізації вказаної схеми, зокрема що він має зав`язків з лікарями та може вирішити питання виготовлення фіктивних медичних документів, на підставі яких в подальшому ОСОБА_7 отримає групу інвалідності, для цього ОСОБА_7 необхідно передати ОСОБА_6 грошові кошти у якості неправомірної вигоди в розмірі 7500 доларів США.

16.10.2025 під час телефонної розмови ОСОБА_6 , впевнившись у наявності у ОСОБА_7 раніше обговореної суми грошових коштів у розмірі 7500 доларів США, повідомив останньому, що йому потрібно передати частину грошових коштів в якості неправомірної вигоди в розмірі 1000 доларів США, для виготовлення посадовими особами КНП «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» НМР» та КП «Нікопольська міська лікарня № 4» НМР» фіктивних медичних документів.

Так, 17.10.2025 приблизно о 13 годині 00 хвилин, перебуваючи за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, с. Олексіївка, вул. Центральна, 48, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, отримав від ОСОБА_7 частину раніше оговореної суми неправомірної вигоди у вигляді 1000 доларів США.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 19.02.2026 під час телефонної розмови ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 , що необхідно перерахувати додаткову частину оговореної суми за отримання групи інвалідності в розмірі 26000 гривень на його банківську карту для подальшої передачі медичним співробітникам для виготовлення посадовими особами КНП «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» НМР» та КП «Нікопольська міська лікарня №4» НМР» фіктивних медичних документів для проходження медичних та експертних комісій, а також впливу на прийняття рішень на користь ОСОБА_7 .

На виконання вимог ОСОБА_6 , 19.02.2026 ОСОБА_7 у відділенні АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за адресою: м. Дніпро, пр. Пилипа Орлика, 18, перерахував 26000 гривень на банківську картку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 для виготовлення фіктивних медичних документів та проходження медичних та експертних комісії, а також впливу на прийняття рішень на користь ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 26000 гривень.

Надалі, 10.03.2026 під час телефонної розмови ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 , що необхідно передати йому 6500 гривень в якості частини оговореної суми для виготовлення посадовими особами КНП «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» НМР» та КП «Нікопольська міська лікарня №4» НМР» фіктивних медичних документів для проходження медичних та експертних комісії, а також впливу на прийняття рішень на користь ОСОБА_7

12.03.2026, перебуваючи біля кафе «Дача», яке розташоване за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, проспект Трубників, 54, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 6500 гривень.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 24.03.2026 під час телефонної розмови ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 про необхідність перерахувати 2000 гривень на його банківську карту, в якості частини оговореної суми, для виготовлення посадовими особами КНП «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги» НМР» та КП «Нікопольська міська лікарня № 4» НМР» фіктивних медичних документів.

На виконання вимог ОСОБА_6 , 24.03.2026 ОСОБА_7 , в будівлі Шевченківської районної ради міста Дніпра, за адресою: м. Дніпро, вул. Грушевського, 70, на першому поверсі, в мобільному терміналі самообслуговування АТ КБ «ПРИВАТБАНК», перерахував на картку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 неправомірну вигоду в розмірі 2000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 2000 гривень.

Надалі, 08.04.2026 під час телефонної розмови ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_7 , що необхідно передати йому 6000 доларів США, в якості частини оговореної суми для проходження експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування КП «Нікопольська міська лікарня № 4» НМР», з метою прийняття останніми рішень щодо встановлення групи інвалідності.

10.04.2026 приблизно о 12 годині 50 хвилин, ОСОБА_6 перебуваючи в салоні автомобіля ОСОБА_7 , Volkswagen Tiguan, державний номер НОМЕР_2 , який знаходився біля кафе «Добра Кава», за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, проспект Трубників, 15, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 6000 доларів США.

14.04.2026, приблизно о 10 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 доводячи до кінця свій злочинний план вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, надав ОСОБА_7 медичний карсет та медичну тростину для ходьби з метою надання фіктивного вигляду фізичних обмежень ОСОБА_7 та запевнив останнього про позитивний результат та надання групи інвалідності Експертною командою з оцінювання повсякденного функціонування.

14.04.2026 приблизно о 10 годині 20 хвилин по направленню ОСОБА_6 , ОСОБА_7 прибув до Експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування КП «Нікопольська міська лікарня № 4» за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, проспект Трубників, 56/2, де завдяки впливу ОСОБА_6 на посадових осіб закладів охорони здоров`я з метою виготовлення медичних документів, у тому числі із зазначенням періодів лікування за попередні періоди та внесення їх до електронних медичних баз,

а також на членів експертних комісій, ОСОБА_7 за результатами розгляду штучно створених медичних документів про незадовільний фізичний стан ОСОБА_7 , експертною командою з оцінювання повсякденного функціонування КП «Нікопольська міська лікарня № 4» останньому надано ІІІ групу інвалідності.

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене, ч. 3 ст. 369-2 КК України - одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди.

В ході досудового розслідування у кримінальному провадженні, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке здобуте у результаті його вчинення, слідчим отримано ухвалу слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя про отримання дозволу на проведення обшуку за місцем проживання громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення обшуку 15.04.2026 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено і вилучено наступні речі і документи:

- банківська картка Ощадбанк № НОМЕР_3 ;

- банківська картка Приватбанк № НОМЕР_4 ;

- банківська картка Приватбанк № НОМЕР_5 ;

- банківська картка Приватбанк № НОМЕР_1 ;

- банківська картка А банк № НОМЕР_6 ;

- банківська картка Приватбанк № НОМЕР_7 ;

- банківська картка А банк № НОМЕР_8 ;

- банківська картка А банк № НОМЕР_9 ;

- мобільний телефон яким користується ОСОБА_8 iPhone 16 Pro, номер моделі MYNG3QNA, серійний номер НОМЕР_10 , який містить сім картку Vodafone UA, imei НОМЕР_11 , НОМЕР_12 ;

- мобільний телефон яким користується ОСОБА_9 Samsung Galaxy A22, модель Sm-a225f/dsn, серійний номер НОМЕР_13 , imei НОМЕР_14 та imei НОМЕР_15 та sim картку з номером НОМЕР_16 ;

- грошові кошти в розмірі 1500 грн.,

- грошові кошти в розмірі 200 доларів США.

Так, під час проведення обшуку у громадянина ОСОБА_6 , який виступає посередником між лікарями та громадянами України, які бажають незаконно отримати групу інвалідності за місцем проживання вилучено мобільні телефони, медичну документацію та грошові кошти.

Вилучені речі і документи під час проведення обшуку є речовими доказами, в розумінні ст. 98 КПК України, так як:

- у вилучених мобільних телефонах може міститися інформація щодо переписки службових осіб між собою на іншими особами щодо вчинення кримінального правопорушення, або копії документів щодо пацієнтів, але для цього необхідно провести огляд вилучених предметів, провести судову комп`ютерно-технічну експертизу для того, щоб встановити наявність таких документів на вказаних мобільних телефонах ,але для цього необхідні спеціальні знання та в порядку ст. 243 КПК України є необхідним залучення судових експертів для проведення такого виду експертизи і при її проведенні предметом дослідження будуть саме мобільні телефони;

- вилучені грошові кошти, набуті кримінально протиправним шляхом та були предметом вчинення злочину;

- вилучена банківська картка підлягає перевірці, так як ОСОБА_6 під час вчинення злочину, отримував неправомірну вигоду на банківську карту, тому під час досудового розслідування є необхідним дослідити рух коштів по вказаному рахунку та інші обставини зарахування грошових коштів на цю карту, тому картка є матеріальним носієм, яка можливо використовувалася під час вчинення злочину.

Слідчий вказує, що вилучені речі є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, так як є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи вище викладене, метою накладення арешту на вилучене майно є збереження речових доказів у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий подав суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримує та просить його задовольнити. Також у заяві зазначив, що власник майна повідомлявся у встановленому законом порядку.

Власник майна у судове засідання не прибув, про слухання клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 16.04.2024 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

В ході досудового розслідування,15.04.2026 слідчим СУ ГУНП в Запорізькій області на підставі ухвали слідчого судді від 07.04.2026 № 335/3687/26 (1-кс/335/1210/2026) було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 за результатами проведення якого було виявлено та вилучено речі і документи, перелік який зазначений у клопотанні, що підтверджується протоколом обшуку.

Постановою старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_3 від 15.04.2026, визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження № 0000038 від 16.04.2024 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України, виявлені та вилучені речі і документи під час обшуку за місцем проживання громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .

15.04.2026 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження речових доказів, наявність достатніх підстав вважати, що вилучене під час обшуку майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаних речей і документів не призведе до порушення інтересів інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 15.04.2026 за місцем мешкання громадянина за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- банківську картку Ощадбанк № НОМЕР_3 ;

- банківську картку Приватбанк № НОМЕР_4 ;

- банківську картку Приватбанк № НОМЕР_5 ;

- банківську картку Приватбанк № НОМЕР_1 ;

- банківську картку А банк № НОМЕР_6 ;

- банківську картку Приватбанк № НОМЕР_7 ;

- банківську картку А банк № НОМЕР_8 ;

- банківську картку А банк № НОМЕР_9 ;

- мобільний телефон яким користується ОСОБА_8 iPhone 16 Pro, номер моделі MYNG3QNA, серійний номер НОМЕР_10 , який містить сім картку Vodafone UA, imei НОМЕР_11 , НОМЕР_12 ;

- мобільний телефон яким користується ОСОБА_9 Samsung Galaxy A22, модель Sm-a225f/dsn, серійний номер НОМЕР_13 , imei НОМЕР_14 та imei НОМЕР_15 та sim картку з номером НОМЕР_16 ;

- грошові кошти в розмірі 1500 грн.,

- грошові кошти в розмірі 200 доларів США.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1