У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2026 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києві від 12 січня 2026 року про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003432 від 05.10.2024 року мотивуючи тим, що судове рішення є незрозумілим у частині даних особи, якій необхідно повернути майно, оскільки у резолютивній частині ухвали відсутні дані щодо такої особи.

У судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_3 , заяву підтримав.

Інші учасники не з`явилися, неявка, відповідно до ч. 2 ст. 380 КПК України, не перешкоджає розгляду даної заяви.

Вивчивши вказану вище заяву, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя встановив наступне.

За змістом ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Також, згідно із ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом;

Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи у такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права (постанова ККС ВС від 25.02.2020 року у справі № 619/1205/17).

З проблематики питання порушеної автором звернення Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.08.2019 у справі № 202/4467/14-к вказала, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі.

Отже, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, у тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто, коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Так, 12 січня 2026 року за результатами розгляду клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003432 від 05.10.2024 року, було скасовано арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2025 року, на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, зі змісту вказаної вище ухвали чітко вбачається, що адвокат ОСОБА_5 звертався з питанням про скасування арешту майна саме в інтересах ОСОБА_6 .

Зокрема, зі змісту вказаної ухвали вбачається, що вона складена відповідно до вимог статті 372 КПК України, із посиланням на норми чинного кримінального процесуального закону, викладена чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту.

Таким чином, ухвала Дніпровського районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року викладена однозначно та зрозуміло, тому, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 370-372, 376, 380 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: