Провадження №: 1-кс/755/1230/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2026 р. Дніпровського районного суду міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , та сторін провадження: адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Х.А.О.» про скасування арешту з майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2025 року за №0003900, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 Кримінального кодексу (далі КК) України, встановив:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Х.А.О.» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 13 січня 2026 у кримінальному провадженні №0003900 від 15 грудня 2025 року.

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 надав суду постанову від 26.03.2026 року про визначення підслідності, згідно якої здійснення досудового розслідування доручено детективам територіального управління БЕБ у м. Києві.

Адвокат ОСОБА_3 повідомив що йому раніше не було відомо про дану постанову.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та заслухавши учасників, прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, слід звернути увагу на те, що згідно положень ч.1 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 1 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст. 244), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

Аналогічна правова позиція викладена у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-538/0/4-13 від 5 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», згідно якого судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Отже, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду інших клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, у тому числі й скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування.

Постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 доручено здійснення досудового розслідування детективам територіального управління БЕБ у м. Києві.

Отже питання скасування арешту майна має вирішуватись судом в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що поза межами територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду міста Києва.

Таким чином, враховуючи наведене, клопотання адвоката адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Х.А.О.» про скасування арешту майна, підлягає розглядуза місцем знаходження органу досудового розслідування.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.

Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, ухвалив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Х.А.О.» про скасування арешту з майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2025 року за №0003900 - повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6