Справа № 131/194/26
Провадження № 1-кс/131/48/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.02.2026м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Іллінецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

учасник ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Іллінецького районного суду перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

11.02.2026 до суду надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Іллінецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Заява мотивована тим, що існують обставини, які викликають обґрунтований сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 . Зокрема, заявник зазначає, що вказаний суддя раніше вже розглядав його скаргу у справі № 131/1771/25, під час розгляду якої, на думку ОСОБА_3 , суддя фактично перебрав на себе функції органу досудового розслідування. Заявник вказує, що слідчий суддя здійснював оцінку обставин заяви по суті замість перевірки факту бездіяльності, вступав у особисті дискусії зі скаржником та передчасно завершив судове засідання, не надавши можливості заявнику повністю викласти свою правову позицію. Такі дії, на переконання ОСОБА_3 , свідчать про те, що суддя зайняв позицію сторони обвинувачення, а не нейтрального арбітра. Враховуючи, що теперішня скарга також стосується аналогічного предмета спору, невнесення відомостей до ЄРДР, заявник вважає, що існує реальний ризик повторення зазначеної процесуальної поведінки та обмеження його права на ефективний судовий захист, що суперечить принципам справедливого суду та підриває довіру до об`єктивності розгляду справи.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав свою заяву про відвід слідчого судді Іллінецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР, просив її задовільнити.

Суддя ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату розгляду справи в судове засідання не з`явився, клопотань, заяв суду не надавав.

Представник відділення поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату розгляду справи в судове засідання не з`явився, клопотань, заяв суду не надавав.

Розглянувши вищезазначену заяву, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 75 КПК України, передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до змісту ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

«Відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого необхідно враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності….» (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 липня 2010 року у справі «Газета Україна-центр» проти України», пункт 28).

У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді необхідно визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його або її безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (рішення ЄСПЛ від 06 березня 2018 року у справі «Михайлова проти України», пункт 56).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України», пункти 49, 50).

Як зазначає ЄСПЛ, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, пункт 48).

Згідно з пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана (пункт 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи від 01 січня 2001 року «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів»).

Аналізуючи доводи заявника ОСОБА_3 , суд приходить до висновку, що заява про відвід не містить об`єктивно підтверджених даних, які б свідчили про упередженість або особисту зацікавленість слідчого судді ОСОБА_4 у результатах розгляду даної скарги.

Доводи заявника фактично зводяться до висловлення суб`єктивної незгоди з процесуальними діями та рішенням слідчого судді, прийнятим в іншій судовій справі (№ 131/1771/25). Суд зазначає, що правова оцінка обставин справи, порядок ведення судового засідання та прийняття процесуальних рішень є реалізацією дискреційних повноважень судді, визначених законом. Відповідно до усталеної практики, незгода учасника справи з судовим рішенням або з порядком дослідження доказів у попередніх справах не є і не може бути підставою для відводу судді в розумінні ст. 75 КПК України. Для оскарження дій або рішень судді, які сторона вважає незаконними, існує встановлений законом порядок апеляційного оскарження, а не інститут відводу.

Крім того, заявником не надано жодних доказів того, яким чином справа № 131/1771/25 пов`язана з нинішньою скаргою, окрім учасників та схожого виду заяви. Сама по собі участь слідчого судді у розгляді інших справ за участю того ж скаржника не свідчить про його упередженість.

У даному випадку ОСОБА_3 не наведено жодного фактичного підтвердження того, що слідчий суддя ОСОБА_4 має особисту неприязнь до скаржника або заздалегідь сформовану позицію щодо суті скарги.

Оскільки доводи заявника ґрунтуються лише на припущеннях та незадоволенні результатом попереднього судового розгляду, суд вважає їх недостатніми для висновку про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді. Враховуючи, що інститут відводу не може використовуватись як інструмент тиску на суд або спосіб обрання зручного для сторони складу суду, підстав для задоволення заяви немає, тому в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75-80 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Іллінецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: