ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/818/142/26 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ухвала слідчого судді
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

-головуючого ОСОБА_2 ,

-суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

-за участю секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 30 грудня 2025 року,-

УСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції

Цією ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону щодо невнесення до ЄРДР відомостей за заявою від 30 жовтня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення за ч.5 ст.426-1 КК України.

В обґрунтування ухваленого рішення слідчий суддя послався на те, що зазначену заяву надіслано за належністю для розгляду до Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону внести відомості до ЄРДР за заявою від 30 жовтня 2025 року.

В обґрунтування своєї апеляційної скарги посилається на те, що слідчий суддя в оскаржуваному рішенні прямо встановив факт порушення прокурором вимог ст. 214 КПК України, підтвердивши бездіяльність прокурора.

Наголошує, що слідчим суддею відмовлено у задоволенні скарги, мотивуючи відмову тим, що заява фізично знаходиться в ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, а прокуратура не має механізму для її повернення.

Вважає таке посилання неспроможним, оскільки ЄРДР є електронною системою, і прокурору для внесення відомостей достатньо даних, що містяться в електронній заяві від 30 жовтня 2025 року, а сам прокурор має повний обсяг повноважень для витребування будь-яких матеріалів з органу досудового розслідування.

Позиції учасників апеляційного провадження

Заявник, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, в судове засіданняне з`явився, заяв чи клопотань про перенесення судового засідання не надав.

За змістом ч.4 ст.405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

З урахуванням вищезазначеного та за відсутності клопотання ОСОБА_6 про відкладення судового розгляду, апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 30 грудня 2025 року можливо розглянути за його відсутності.

Конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

06 березня 2026 року до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання заявника ОСОБА_6 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

У призначений час секретарем судового засідання вживались заходи для підключення облікового запису заявника до відеоконференції судового засідання, однак ОСОБА_6 в призначену дату та час на зв`язок не вийшов.

Зазначене свідчить про реалізацію ОСОБА_6 свого процесуального права не приймати участь в апеляційному перегляді в суді апеляційної інстанції.

За таких обставин, апеляційний суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 30 грудня 2025 року за відсутності заявника, оскільки всі засоби процесуального характеру для реалізації права учасника процесу на участь в судовому засіданні здійсненні в повному обсязі.

Тому апеляційний розгляд проведено за його відсутності.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно положень ч.2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до матеріалів провадження, 30 жовтня 2025 року ОСОБА_6 звернувся до Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону із заявою про можливе вчинення службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення за ч.5 ст.426-1 КК України (а.с. 15-17).

Згідно повідомлення заступника керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону №53-10476ВИХ-25 від 03 листопада 2025 року, звернення (заява) ОСОБА_6 надіслано за належністю до Головного управління Національної поліції в Харківській області для організації в межах компетенції розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства в частині можливого вчинення кримінального правопорушення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших, пов`язаних з цим фактом питань (а.с. 10).

Крім того, зобов`язано уповноважених осіб ГУНП в Харківській області організувати розгляд заяви згідно чинного законодавства і за наявності підстав, прийняти рішення у порядку ст. 214 КПК України та повідомити заявника про результати розгляду звернення.

Відповідно до матеріалів справи, в подальшому заяву ОСОБА_6 з ГУНП в Харківській області було скеровано до ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області, яке за результатами перевірки зазначеної заяви повідомило заявника про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР (повідомлення № від 28 листопада 2025 року).

Отже матеріалами справи спростовуються доводи заявника щодо бездіяльності уповноважених осіб Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, оскільки заява ОСОБА_6 була направлена до ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області, де по ній проведена перевірка, за результатами якої ОСОБА_6 відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 30 жовтня 2026 року, тобто в діях уповноважених Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону відсутні ознаки бездіяльності.

Щодо посилань заявника в апеляційній скарзі на те, що слідчим суддею прямо встановлено факт порушення прокурором вимог ст. 214 КПК України, підтвердивши бездіяльність прокурора, колегія суддів зазначає наступне.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 (далі Положення).

Згідно з п. 1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України.

Однак, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Згідно висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

При цьому зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Згідно правовим висновкам (позиції) Верховного Суду, викладеній у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення, а повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Скерування за належністю звернення ОСОБА_6 до ГУПН в Харківській області, а в подальшому до ХРУП №3 ГУНП в Харківській області для розгляду та прийняття рішення щодо можливого внесення відомостей до ЄРДР, позбавляє можливості Харківську спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Східного регіону витребувати заяву для розгляду і прийняття рішення за цією заявою, оскільки нормами чинного кримінального процесуального закону така процедура не передбачена.

Після того як прокурор направив заяву до органу досудового розслідування, саме цей орган стає процесуально відповідальним за внесення відомостей до ЄРДР, а КПК України не передбачає можливості відкликання або витребування заяви назад для повторного вирішення цього питання прокурором.

За таких обставин, підстави для скасування ухвали слідчого судді за доводами апеляційної скарги заявника - відсутні.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 30 грудня 2025 року про відмову у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону щодо невнесення до ЄРДР відомостей за заявою від 30 жовтня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення за ч.5 ст.426-1 КК України залишити без змін, а апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: