Справа № 629/1950/26
Провадження № 1-кс/629/688/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2026 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на дії дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В:

13.05.2026 року до суду надійшла скарга ОСОБА_2 на дії дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яка на думку заявника упереджено ставиться до досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000063 від 09.03.2026 р. за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, слідчий суддя виходить з таких положень Закону.

Згідно з ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Це положення кореспондується зі статтею 55 Конституції України, в якій закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб та право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, відповідно до п.п. 1, 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

При зверненні до слідчого судді із даною скаргою, ОСОБА_2 не зазначає, яку саме дію чи бездіяльність, чи рішення дізнавача, передбачену ч. 1 ст. 303 КПК України, він оскаржує.

Скарга взагалі не містить викладу обставин, якими скаржник ОСОБА_2 обґрунтовує свої вимоги (зміст заяви є незрозумілим, не конкретизовано належним чином, що скаржник просить слідчого суддю).

Разом з тим, заявником ставляться вимоги, пов`язані з долученням до матеріалів справи змісту телефонних розмов та надання згоди на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, що не передбачено вимогами КПК України.

Додана до скарги відповідь дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 не містить конкретної інформації, яка б свідчила про наявність визначеної КПК України бездіяльності чи дії, чи рішення дізнавача.

Суд звертає увагу заявника на те, що скарга на рішення, дію чи бездіяльність органів досудового розслідування або прокурора під час досудового розслідування повинна бути ясно викладеною, не заплутаною та стосуватися певного конкретного рішення, дії чи бездіяльності в даному кримінальному провадженні, для об`єктивного розуміння суті скарги.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що подана скарга є не конкретизованою та викладена незрозуміло, у зв`язку із чим, слідчий суддя не може вирішити питання про відкриття провадження за скаргою.

При цьому, суд зазначає, що ч. 1 ст. 304 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів не можливо встановити, коли саме заявнику стало відомо про вчинення певних дій чи бездіяльності, прийняття рішення дізнавачем, якими порушуються його права, як потерпілого у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема ухвали від 8 січня 2008 р. щодо прийнятності заяви № 32671/02 у справі «Скорик проти України» зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак ці обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Вони повинні відповідати законній меті, і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.

Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що скаргу слід повернути скаржнику, як таку, що неналежно оформлену, роз`яснивши, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути ОСОБА_2 скаргу на дії дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати скаржнику разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1