Справа № 639/1317/26
Провадження № 1-кс/639/296/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Новобаварського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу протидії порушенням прав людини у правоохоронній та пенітенціарній сферах Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000955 від 09.11.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Новобаварського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу протидії порушенням прав людини у правоохоронній та пенітенціарній сферах Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000955 від 09.11.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні СВ Відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000955 від 09.11.2025,за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 307 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює прокурор відділу протидії порушенням прав людини у правоохоронній та пенітенціарній сферах Харківської обласної прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.11.2025 до ЧЧ ВП№1 ХРУП№3 надійшла інформація з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», за адресою м. Харків, вул. Полтавський шлях, 99, про те, що невстановлена особа має намір незаконно збути до установи наркотичний засіб для слідчо-заарештованого.

Подальшими слідчими діями, 17.02.2026 у період часу з 14 год. 26 хв. до 14 год. 45 хв. було проведено огляд місця події: за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях 99, під час якого було виявлено та в подальшому вилучено: десерт сметанний молоковмісний «Чорниця» 400 г у відкритому стані, який поміщено до експертного полімерного пакету WAR1253774; зіп-пакет, всередині якого 40 таблеток білого кольору, який поміщено до експертного полімерного пакету NPU5036592; змив на марлевий тампон з поверхні десерту «Чорниця»; змив на марлевий тампон з поверхні десерту «Полуниця»; змив на марлевий тампон з поверхні коробки чорного чаю «Минутка»; змив на марлевий тампон з поверхні пакету «АТБ»; змив на марлевий тампон з поверхні пакету «Посад».

На теперішній час у органу досудового розслідування достатньо підстав вважати, що на вилучених предметах, наявні відомості щодо вчиненого кримінального правопорушення злочину.

У зв`язку з чим, виникла необхідність у визнанні речовим доказом та накладенні арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду, так як це надасть органу досудового розслідування можливість детального вивчення наявної інформації, що допоможе у прийнятті остаточного рішення по кримінальному провадженню.

З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення злочину, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.

Постановою старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 від 17.02.2026, вилучене майно під час огляду місця події за адресою Харківська область, м. Харків, вул. Полтавський шлях 99 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Власницею вищеперерахованого майна є громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , моб. НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала та просила задовольнити. Власник вилученого майна ОСОБА_5 також у поданій до суду заяві просила розглядати клопотання за її відсутності та проти його задоволення не заперечувала.

Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 від 17.02.2026, вилучене майно під час огляду місця події за адресою Харківська область, м. Харків, вул. Полтавський шлях 99, зазначені вище речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України;майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.

Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 17.02.2026 року під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 99, майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу протидії порушенням прав людини у правоохоронній та пенітенціарній сферах Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти в кримінальному провадженні № 0000955 від 09.11.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 307 КК України, арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події 17.02.2026 року за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях 99 майно, а саме на:

- десерт сметанний молоковмісний «Чорниця» 400 г у відкритому стані, який

поміщено до експертного полімерного пакету WAR1253774;

- зіп-пакет, всередині якого 40 таблеток білого кольору, який поміщено до

експертного полімерного пакету NPU5036592;

- змив на марлевий тампон з поверхні десерту «Чорниця»;

- змив на марлевий тампон з поверхні десерту «Полуниця»;

- змив на марлевий тампон з поверхні коробки чорного чаю «Минутка»;

- змив на марлевий тампон з поверхні пакету «АТБ»;

- змив на марлевий тампон з поверхні пакету «Посад».

Місцем зберігання вилученого майна по кримінальному провадженню визначити камеру схову ВП № 1 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області.

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню № 0000955 від 09.11.2026 року.

Підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1