Справа № 643/4904/26
Провадження № 1-кс/643/2205/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000641, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

Слідчий відділ Харківського районного управління поліції № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводить досудове слідство по кримінальному провадженню № 0000641 від 10.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 09.03.2026 року до Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 09.03.2026 приблизно о 15:40 год невстановлена особа з території КП «Салтівське трамвайне депо», яке знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Тракторобудівників, буд. 109, таємно шляхом вільного доступу здійснила крадіжку кабелю, чим спричинила майнову шкоду (ІТС ІПНП 10510 від 09.03.2026).

На підставі вищевикладеного, 09.03.2026, в період часу з 17:20 по 18:28, проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, що розташовується за адресою м. Харків, вул. Соборності України, буд. 268, де було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий мав із собою викрадене майно, а саме: три шматки дроту приблизно по 20 сантиметрів кожен, пучок різнокольорових електричних проводів (червоного, синього, коричневого кольорів), які з`єднані між собою пластиковим кріпленням та контактними елементами, 2 (дві) електронні плати зеленого кольору та жовтого кольору з наявними на них радіоелементами. Окрім цього, було виявлено набір різноманітних інструментів, а саме: гайкові ключі у кількості 2 (двох) штук; головку від молотку; 4 викрутки; ножиці із рукояткою зеленого кольору із поверхні яких було зроблено змиви на ватну паличку; два кухонних ножі із рукояткою чорного кольору, а також інші дрібні інструменти. Вищевказане майно було в подальшому було вилучено.

10.03.2026 слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області визнано речовим доказами наступне вилучене майно: три шматки дроту приблизно по 20 сантиметрів кожен, пучок різнокольорових електричних проводів (червоного, синього, коричневого кольорів), які з`єднані між собою пластиковим кріпленням та контактними елементами, 2 (дві) електронні плати зеленого кольору та жовтого кольору з наявними на них радіоелементами; гайкові ключі у кількості 2 (двох) штук; головку від молотку; 4 викрутки; ножиці із рукояткою зеленого кольору; ватну паличку зі змивом з поверхні рукоятки ножиць зеленого кольору; інші дрібні інструменти.

Речові докази, а саме три шматки дроту приблизно по 20 сантиметрів кожен, пучок різнокольорових електричних проводів (червоного, синього, коричневого кольорів), які з`єднані між собою пластиковим кріпленням та контактними елементами, 2 (дві) електронні плати зеленого кольору та жовтого кольору з наявними на них радіоелементами належать КП «Салтівське трамвайне депо»

Речові докази, а саме гайкові ключі у кількості 2 (двох) штук; головку від молотку; 4 викрутки; ножиці із рукояткою зеленого кольору та інші дрібні інструменти на праві власності належать ОСОБА_6 .

Прокурор зазначає, що у разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні.

Вищевказане майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування, у зв`язку з чим просить накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяву, в якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Представник КП «Салтівське трамвайне депо» ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначила, що проти задоволення клопотання не заперечує.

Слідчий суддя, заслухавши позицію учасника розгляду матеріалів клопотання, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 10.03.2026 вилучені речі, а саме: три шматки дроту приблизно по 20 сантиметрів кожен, пучок різнокольорових електричних проводів (червоного, синього, коричневого кольорів), які з`єднані між собою пластиковим кріпленням та контактними елементами, 2 (дві) електронні плати зеленого кольору та жовтого кольору з наявними на них радіоелементами; гайкові ключі у кількості 2 (двох) штук; головку від молотку; 4 викрутки; ножиці із рукояткою зеленого кольору; ватну паличку зі змивом з поверхні рукоятки ножиць зеленого кольору; інші дрібні інструменти - визнано речовим доказам.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 10.03.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Нормою ст. 2 КПК України врегламентовано, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно, володілець якого на даний час не встановлений, має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити досягненню завдань кримінального провадження.

Таким чином, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 09.03.2026 у період часу з 17:20 по 18:28, а саме:

-три шматки дроту приблизно по 20 сантиметрів кожен, пучок різнокольорових електричних проводів (червоного, синього, коричневого кольорів), які з`єднані між собою пластиковим кріпленням та контактними елементами, 2 (дві) електронні плати зеленого кольору та жовтого кольору з наявними на них радіоелементами, власником яких є КП «Салтівське трамвайне депо», ;

-гайкові ключі у кількості 2 (двох) штук; головку від молотку; 4 викрутки; ножиці із рукояткою зеленого кольору та інші дрібні інструменти, власником яких є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-ватну паличку зі змивом з поверхні рукоятки ножиць зеленого кольору.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1