ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/2884/26
провадження № 1-кс/753/484/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2026 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого -

ВСТАНОВИВ:

12.02.2026 ОСОБА_2 звернулась до суду з письмовою скаргою на бездіяльність слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі також - ЄРДР).

За результатами вивчення матеріалів скарги слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу слід повернути без розгляду з таких підстав.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

Згідно пункту 10 статті 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Імперативним положенням, зафіксованим у статті 7 КПК України, законодавець визначив, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності тощо.

Частина перша статті 303 КПК України містить вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, які можуть бути оскаржені слідчому судді під час досудового розслідування та визначає учасників кримінального провадження, які мають право на оскарження відповідного рішення, дії чи бездіяльності.

За приписами пункту 1 цієї норми на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Незважаючи на те, що вимоги до змісту та форми скарги, яка подається слідчому судді в порядку статті 303 КПК України, кримінальний процесуальний закон прямо не визначає, очевидно, що скарга як різновид письмового звернення до органу державної влади має містити, зокрема відомості про особу заявника (прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання) та бути скріпленою його власноручним підписом (електронним підписом з урахуванням Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Такі вимоги до звернення законодавець передбачив у статті 5 Закону України «Про звернення громадян», положення якої застосовуються слідчим суддею на підставі частини шостої статті 9 КПК України.

Дослідженням скарги ОСОБА_2 установлено, що у ній не зазначено повної адреси її проживання (вказано лише адресу для листування) та відсутній власноручний підпис (під текстом скарги наявна сканована копія підпису, який заявниця вважає не підписом, а автографом).

Окрім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, провадження № 14-92цс19 зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

За змістом поданої скарги ОСОБА_2 вважає себе «людиною у статусі людина, жінкою Людмилою» і громадянкою СРСР/УРСР, державу Україна - компанією, Дарницький районний суд м. Києва та Дарницьке УП ГУНП у м. Києві - комерційними компаніями, що є зневажливим зверненням до державних органів та виявом неповаги до суду та учасників судового процесу.

З огляду на викладене наявні достатні підстави вважати, що прийняття судом до розгляду поданої ОСОБА_2 скарги буде суперечити засадам судочинства в цілому та завданням і загальним засадам кримінального провадження, зокрема, та завдасть непоправної шкоди авторитету правосуддя.

Оскільки чинний кримінальний процесуальний закон не містить норм, які б визначали наслідки подання скарги, яка не містить адреси і підпису заявника, не відповідає засадам судочинства та завданням і загальним засадам кримінального провадження, слідчий суддя вбачає підстави для застосування до розглядуваної ситуації положення пункту 1 частини другої статті 304 КПК України щодо повернення скарги поданої особою, яка не має права подавати скаргу.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 7, 9, 110, 369-372, частиною другою статті 304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого повернути заявниці.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_3