Справа № 173/1399/26
Провадження №1-кс/173/93/2026
У Х В А Л А

про арешт майна

06 травня 2026 року м. Верхньодніпровськ

Слідчий суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 від 02.05.2026 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04 травня 2026 року дізнавач у кримінальному провадженні звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: гумовий човен зелено-жовто-синього кольору марки «Seahawk»; два пластмасових весла жовто-чорного кольору; одну риболовну жилкову сітку, довжиною 110 м.; висотою 1,8 м.; кроком вічка 60х60 мм.; шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном та живі водні біоресурси, а саме: Лящ у кількості 36 шт., Судак звичайний у кількості 10 шт., Карась сріблястий у кількості 13 шт., Плітка у кількості 2 шт., Окунь у кількості 1 шт.; загальна кількість 62 штук риби.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що 01.05.2026 року до ЧЧ ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від начальника СП ВП № 3 Кам`янського РУП ОСОБА_4 надійшло повідомлення на лінію «102» про те, що 01.05.2026 близько 20 год. 30 хв. ним на березі р. Дніпро, акваторії Кам`янського водосховища поблизу с. Пушкарівка, Верхньодніпровської ТГ, Кам`янського району (координати на мапі 48.675537, 34.271627) виявлено чоловіка, який здійснював незаконний вилов живих водних біоресурсів влаштованими заздалегідь забороненими знаряддями лову риболовними сітками, у кількості 1 шт. Під час опитування вказаного чоловіка, його особу встановлено як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у водному об`єкті, підконтрольному Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, з використанням однієї риболовної сітки та гумового надувного човну марки "Seahawk" та двох весел, у період нерестової заборони на вилов, здійснював незаконне зайняття рибним водним добувним промислом та виловленням живих водних ресурсів - річкової риби різних порід на р. Дніпро, акваторії Кам`янського водосховища. В результаті вчиненого правопорушення ОСОБА_5 незаконно виловлено 62 шт. риби різних порід.

Під час огляду місця події працівниками ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області виявлено та вилучено: гумовий надувний човен "Seahawk" 1шт. з двома веслами, одну риболовну сітку (довжиною 110 м.; висотою 1,8 м.; кроком вічка 60х60 мм.), а також свіжо виловлені живі водні біоресурси риба в загальні кількості 62 шт. (Лящ - 36 шт., Судак звичайний - 10 шт., Карась сріблястий - 13 шт., Плітка 2 шт., Окунь 1 шт.). Таким чином ОСОБА_5 заподіяв державі, в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, істотну шкоду на загальну суму 122 077 гривень. (ЄО № 4329).

Постановою дізнавача СД ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про визнання речовими доказами від 02.05.2026 року вилучені об`єкти визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

02.05.2026 року вищезазначене майно, а саме гумовий човен зелено-жовто-синього кольору марки «Seahawk», два пластмасових весла жовто-чорного кольору, одну риболовну жилкову сітку довжиною 110 м.; висотою 1,8 м.; кроком вічка 60х60 мм., передано на зберігання до камери речових доказів ВП № 3 Кам`янського РУП.

Живі водні біоресурси у кількості 62 шт. передано співробітникам відділу охорони водних ресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області для подальшої передачі на відповідальне зберігання до ФОП « ОСОБА_7 » оскільки вони є швидкопсувним товаром.

Беручи до уваги, що вилучені речі та живі водні біоресурси мають суттєве значення речового доказу по кримінальному провадженню, так як містять на собі сліди кримінального правопорушення, та з метою здійснення швидкого, всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні та прийняття кінцевого процесуального рішення у встановлені законодавством розумні строки дізнавач просить накласти арешт на вказане майно шляхом тимчасового позбавлення можливості особам, у володінні та користуванні яких перебуває вказане майно, відчужувати, користуватись та розпоряджатися будь-яким чином таким майном.

У судове засідання прокурор, дізнавач не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином шляхом направлення смс повідомлення на номер телефону НОМЕР_1 . Заяви про відкладення судового розгляду від останнього на адресу суду не надходило.

Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, за даної внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

За змістом ст. 173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні(якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом1частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність(якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна(якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею враховані вищевказані вимоги.

Так, слідчим суддею встановлено, що під час проведення огляду місця події, а саме ділянки берегу, котра знаходиться поруч з Кам`янським водосховищем, поблизу населеного пункту с. Пушкарівка, Верхньодніпровської т.г., Кам`янського району, Дніпропетровської області (координати на мапі: 48.675537; 34.271627) у ОСОБА_5 виявлено та вилучено наступне майно: гумовий човен зелено-жовто-синього кольору марки «Seahawk»; два пластмасових весла жовто-чорного кольору; одну риболовну жилкову сітку, довжиною 110 м.; висотою 1,8 м.; кроком вічка 60х60 мм.; живі водні біоресурси, а саме: Лящ у кількості 36 шт., Судак звичайний у кількості 10 шт., Карась сріблястий у кількості 13 шт., Плітка у кількості 2 шт., Окунь у кількості 1 шт.; загальна кількість 62 штук риби.

Вилучені під час зазначеного огляду місця події речі та живі водні біоресурси постановою дізнавача від 02.05.2026 визнані речовим доказом по кримінальному провадженню.

Згідно з поясненнями ОСОБА_5 вилучене під час огляду місця події майно, а саме човен з веслами та риболовна сітка належать йому.

Вилучені у даному кримінальному провадженні човен, пластикові весла, риболовна сітка, та живі водні біоресурси відповідають критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України для речових доказів, а саме - можуть бути знаряддям злочину та предметом, які зберегли на собі його сліди. Ці речові докази мають істотне значення для досудового розслідування вказаного кримінального провадження, обставини вчинення якого можуть бути виявлені та зафіксовані шляхом їх огляду та дослідження.

Враховуючи, що вищезазначене майно має значення для доведення обставин кримінального провадження, у якому об`єктивно існує потреба у проведенні необхідних судових експертиз, суд вважає обґрунтованими доводи дізнавача про те, що їх арешт відповідає встановленим законодавством завданням запобігти можливості їх приховування, втрати, знищення, перетворення, відчуження.

Вищевказані речі відповідають критерію, зазначеному у п. 11 ст. 170 КПК України, а тому встановлення обмеження розпорядження та користування щодо цих об`єктів у даному кримінальному провадженні є процесуально обґрунтованим.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Оскільки жива риба дійсно піддається швидкому псуванню, клопотання в частині надання дозволу на її реалізацію підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. 98, 131, 132, 167, 170, 172-173, 372, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 від 02.05.2026, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, обмеження розпорядження та користування на майно:

- гумовий човен зелено-жовто-синього кольору марки «Seahawk»;

- два пластмасових весла жовто-чорного кольору;

- одну риболовну жилкову сітку, довжиною 110 м.; висотою 1,8 м.; кроком вічка

60х60 мм.,

вилучене під час огляду місця події 02.05.2026 року у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місцем зберігання арештованого майна територію відділення поліції № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яке розташоване за адресою: Дніпропетровська область, Кам`янський район, м. Верхньодніпровськ,вул. Авраменка,буд. 21.

Накласти арешт шляхом заборони розпоряджатися та користуватися на майно, а саме:

живі водні біоресурси, а саме: Лящ у кількості 36 шт., Судак звичайний у кількості 10 шт., Карась сріблястий у кількості 13 шт., Плітка у кількості 2 шт., Окунь у кількості 1 шт.; загальна кількість 62 штук риби. вилучені під час огляду місця події 02.05.2026 року у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Передати на відповідальне зберігання (надати дозвіл на реалізацію) вище вказані швидкопсувні товари живі водні біоресурси рибу співробітникам відділу охорони водних ресурсів «Рибоохоронний патруль».

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали слідчого судді доручити дізнавачу СД ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: