Справа № 946/1002/26
Провадження № 1-кс/946/566/26
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2026 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

власника майна ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000158 від 13.02.2026 року,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Ізмаїльським РВП ГУПН в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000158, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 299 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 18.02.2026 року (справа № 946/1002/26, провадження № 1-кс/946/317/26) накладено арешт шляхом заборони розпоряджатися та користуватися на 88 (вісімдесят вісім) тварин, з них: 70 (сімдесят) собак, 1 (один) кіт, 1 (один) півень, 4 (чотири) курки, 12 (дванадцять) качок.

23.03.2026 року ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням, яким просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 18.02.2026 року та зобов`язати орган досудового розслідування повернути майно законному власнику, мотивуючи тим, що органом досудового розслідування не доведено необхідність подальшого застосування арешту майна.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала клопотання про скасування арешту майна та просила задовольнити, з підстав, викладених у самому клопотанні.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання про скасування арешту майна та просили відмовити у задоволенні такого клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання щодо скасування арешту майна, вислухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Ізмаїльським РВП ГУПН в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000158, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 299 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 18.02.2026 року (справа № 946/1002/26, провадження № 1-кс/946/317/26) накладено арешт шляхом заборони розпоряджатися та користуватися на 88 (вісімдесят вісім) тварин, з них: 70 (сімдесят) собак, 1 (один) кіт, 1 (один) півень, 4 (чотири) курки, 12 (дванадцять) качок.

За змістом ч.ч.1, 2, 4 ст.170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається зі змісту статей 170, 173 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення особи можливості відчужувати певне майно або користуватися ним; судом застосовується найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.

Доказів того, що арешт на майно було накладено ухвалою від 18.06.2026 року необґрунтовано або що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчому судді не надано, а отже слідчий суддя доходить до висновку про відсутність підстав для скасування арешту на вказане майно на даному етапі досудового розслідування.

Разом з тим, слідчий суддя наголошує, тимчасове вилучення та забезпечення утримання тварини під час кримінального провадження, здійснюється відповідно до Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 вересня 2023 р. № 1010. Натомість, слідчий суддя не наділений повноваженнями щодо здійснення судового контролю дій органу досудового розслідування в частині вилучення та забезпечення утримання тварини, окрім вирішення питання подальшого перебування тварини після закриття кримінального провадження, яке вирішується на підставі відповідного клопотання, яке розглядається відповідно до статті 174 Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про відмову у скасуванні арешту оскарженню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 170 174 КПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000158 від 13.02.2026 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 30.03.2026 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1