Справа № 638/635/24
Провадження № 1-кс/638/837/26
УХВАЛА

Іменем України

13 квітня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про скасування арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Харкова з заявою про скасування арешту з нерухомого майна, накладеного на підставі постанови б/н Ізюмського МРВ УМВС від 01.06.2007.

В обґрунтування заяви зазначила, що згідно свідоцтва про право власності на житловий будинок № 358 від 20.04.2004 року, яке видане на підставі рішення виконавчого комітету Ізюмської міської ради від 14.04.2004 року за № 0279 Позивачу на праві власності належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

26 березня 2026 року при внесенні даних до Державного реєстра прав на нерухоме майно стало відомо, що зазначений житловий будинок перебуває під арештом на підставі постанови б/н Ізюмського МРВ УМВС від 01.06.2007 року.

Кримінальне провадження № 0000090 від 28.11.2012 року було закрите постановою від 16 квітня 2013 року у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи.

Таким чином, заявник просить скасувати арешт, накладений на підставі постанови б/н Ізюмського МРВ УМВС від 01.06.2007 року.

Заявник у судове засідання не з`явилась, у заяві просила розглянути справу без її участі.

Розглянувши вказану заяву, суд дійшов наступних висновків.

Згідно положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно дост.319 ЦК України власнику майна належить право володіти, користуватися та розпоряджатися власним майном за власним розсудом, та вчиняти по відношенню до свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

У відповідності до п. 2 Постанови № 5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

Нормами ст. 174 КПК України визначено, що до компетенції слідчого судді на стадії досудового розслідування відноситься розгляд клопотання власника майна про скасування арешту майна у випадку, якщо необхідність у його застосуванні відпала. Цієї ж статтею встановлено повноваження прокурора на самостійне скасування арешту з майна якщо ним особисто прийнято постанову про закриття кримінального провадження. Таким чином, у випадку винесення слідчим постанови про закриття кримінального провадження, в межах якого вжито арешт майна, законодавцем не передбачено чіткої, однозначно визначеної правової процедури зі скасування арешту, накладеного на майно, оскільки досудове розслідування завершується, в тому числі, закриттям кримінального провадження, після чого слідчий суддя вже не є тією особою, яка здійснює судовий контроль за дотриманням органом досудового розслідування норм чинного кримінально-процесуального законодавства України. Тих самих висновків дійшов і Верховний Суд у постанові від 15.05.2019 року за № 372/2904/17ц.

Отже, у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц Велика Палата Верховного Суду сформулювала загальний висновок щодо неможливості вирішення за правилами кримінального судочинства питання про звільнення майна з-під арешту після закриття кримінального провадження постановою органу досудового розслідування.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року по справі №727/2878/19, провадження №14-516цс, спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи, слід розглядати за правилами цивільного судочинства.

Таким чином, власник майна не позбавлена можливості звернутись до суду в порядку цивільного судочинства, з відповідною позовною заявою про скасування арешту та виключення запису про обтяження з відповідних реєстрів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.158,259-261,353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про скасування арешту з майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1