С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 1-кс/760/6962/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

04 липня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянув клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 03.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001272, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання, з якого вбачається, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001272 від 03.12.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 258 КК України.

У клопотанні слідчий з метою збереження речових доказів просив накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 , а саме на: Предмет ззовні схожий на саморобний вибуховий пристрій, що обмотаний скотчем; Зарядний пристрій «SCL»; Павер-банк «Gelius»; Мобільний телефон «Самсунг» IMEI: НОМЕР_1 , всередині якого міститься сім-картка із написом « НОМЕР_2 »; Мобільний телефон «Nokia» IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 ; Мобільний телефон «Redmi», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI2: НОМЕР_6 ; Мобільний телефон «Iphone», IMEI 1: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , а також визначити порядок виконання ухвали шляхом заборони приватним та державним органам реєстрації, Міністерству юстиції України, службовим особам, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчиняти будь-які дії щодо зміни, відчуження.

З метою забезпечення дієвості арешту майна, керуючись ч. 2 ст. 172 КПК України, просив розглядати дане клопотання без виклику підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, погодився на пропозицію невстановленої особи здійснити готування до терористичного акту шляхом перенесення вибухового пристрою для подальшого використання іншою особою вчинення вибуху. Зокрема, підозрюваний, діючи в інтересах невстановленої особи, яка підписана у месенджері «Telegram» як « ОСОБА_6 » (ім`я користувача « ОСОБА_7 »), прибув до ділянки місцевості на території Національного природнього парку «Голосіївський» у м. Києві за координатами - 50.3876649, 30.5186325, віднайшов заздалегідь схований під деревом пакет, у якому містився вибуховий пристрій, забрав його та перемістив в інше місце за координатами - 50.3871170, 30.5187726, з метою подальшої передачі невстановленим особам для вчинення терористичного акту. Однак злочин не був доведений до кінця, оскільки підозрюваний був виявлений та припинений правоохоронними органами. 11.05.2025 у ході огляду місця події виявлено зазначені речі, які оглянуто та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки є частиною саморобного вибухового пристрою та являються знаряддям вчинення злочину.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд клопотання на підставі наявних матеріалів без повідомлення та виклику власника майна, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, це необхідно для забезпечення арешту майна та запобігання можливому приховуванню чи відчуженню майна підозрюваною.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Враховуючи, що досудовим розслідуванням встановлено, що у вказаних речах вилучених в ході проведення обшуку є предмети, які містять на собі інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також наявність ризиків приховування чи відчуження майна підозрюваним, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність накладення арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів.

Такий захід є пропорційним тяжкості вчиненого правопорушення, не порушує принципів справедливості та забезпечує баланс між інтересами держави в захисті громадської безпеки та правами власника, оскільки арешт є тимчасовим і може бути скасований у разі відсутності підстав для подальшого утримання.

Оцінюючи розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що арешт майна є необхідним і достатнім заходом для запобігання ризикам приховування чи відчуження майна, забезпечуючи справедливий баланс між інтересами досудового розслідування та можливими наслідками для підозрюваного чи третіх осіб.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 175, 372 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 а саме на:

- предмет ззовні схожий на саморобний вибуховий пристрій, що обмотаний скотчем;

- зарядний пристрій «SCL»;

- павер-банк «Gelius»;

- мобільний телефон «Самсунг» IMEI: НОМЕР_1 , всередині якого міститься сім-картка із написом « НОМЕР_2 »;

- мобільний телефон «Nokia» IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон «Redmi», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI2: НОМЕР_6 ;

- мобільний телефон «Iphone», IMEI 1: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , належного ОСОБА_5 .

2.Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

3.Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: