ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
в с т а н о в и в :
Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду від 22.10.2025 матеріали скарги повернуто заявнику на підставі п.1 ч.2 ст.304 КПК України.
Відповідно до п.3 ч.1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Дана постанова надійшла на адресу Військової частини Електронною поштою СЕДО 18.10.2025.
Дослідивши матеріали скарги Військової частини НОМЕР_1 , суд дійшов висновку про її повернення з огляду на таке.
Згідно з підпунктом 11 пункту 161 Розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Відповідно до статті 64-1 КПК України представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути:
-особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;
-керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами;
-працівник юридичної особи.
Частиною другою цієї ж статті визначено, що повноваження представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, на участь у провадженні підтверджуються:
1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, якщо представником є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;
2) копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;
3) довіреністю, якщо представником є працівник юридичної особи.
Відповідно, представником у суді може бути адвокат або законний представник, або працівник юридичної особи.
Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.
У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).
До матеріалів скарги долучено копію Наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) від 16.01.2025 № 182-А «Про організацію само представництва інтересів військової частини НОМЕР_1 , його посадових осіб у судах та інших державних органах», яким визначено перелік осіб, уповноважених діяти від імені військової частини НОМЕР_1 (само представництво) у судах та інших державних органах.
Отже, представник військової частини НОМЕР_1 - старший офіцер юридичної служби, майор юстиції ОСОБА_2 є уповноваженою особою, який діє від імені військової частини у судах України.
Проте, до матеріалів скарги долучено Довіреність від 06.01.2025 відповідно до якої Військова частина НОМЕР_1 в особі ОСОБА_4 , що діє на підставі наказу Головнокомандувача ЗСУ від 22.10.2024 № 1398 (наказу матеріали скарги не місять) уповноважує ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт НОМЕР_2 ) виданий Валківським РС ГУ МВС України у Харківській області від 01,08.2013) представляти інтереси військової частини НОМЕР_1 з правами, що надаються законом заявникові, відповідачем, третій особі з певними повноваженнями і діє до 31.12.2025.
Також, суд звертає увагу, що долучені до матеріалів скарги накази командира військової частини НОМЕР_1 підписані іншими особами тимчасово виконуючим обов`язки командира В/Ч НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_5 та т.в.о. начальником щтабу заступником командира майором ОСОБА_6 .
Відповідно до ч.4 ст.64-1 КПК України під час досудового розслідування представник юридичної особи має право:
1) брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі;
2) ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно із статтею 290 цього Кодексу.
Отже, подана представником, в підтвердження своїх повноважень, копія довіреності, яка не містить повноважень визначених кримінально-процесуальним законом та не наділяє представника можливістю вчиняти процесуальні дії на стадії досудового розслідування кримінального провадження, жодним чином не наділяє такого представника правом на подання скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження.
Також, підписант скарги має бути уповноваженим діяти від імені військової частини (юридичної особи) за положенням, яке передбачає його участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій на стадії досудового розслідування.
Проте, долучене до матеріалів скарги Положення про юридичну службу військової частини НОМЕР_1 , визначає повноваження юридичної служби лише у частині адміністративно-господарської діяльності і жодним чином не передбачає повноважень у справах у порядку кримінального судочинства.
Отже, до поданої скарги в підтвердження своїх повноважень не надано суду документів, які б охоплювали юридичну можливість діяти від заявника у суді на стадії досудового розслідування кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо: її подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Вказаною нормою встановлено вичерпний перелік підстав для повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування.
Отже, отримавши скаргу на бездіяльність слідчого під час досудового розслідування, слідчий суддя має з`ясувати, серед іншого, чи є ОСОБА_2 особою, яка має право подавати скаргу.
З урахуванням вищевикладеного та беручи до уваги, що відсутні докази наявності повноважень представника військової частини ОСОБА_2 у справах у порядку кримінального судочинства, суд вважає обґрунтованим повернення поданої скарги заявнику.
Згідно з ч. 7 ст. 304 КПК повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду.
Керуючись ст.303-304, 307 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1