Сарненський районний суд
_________________________________________________
Справа № 572/960/24
Провадження № 1-кс/572/877/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м.Сарни

Сарненський районний суд Рівненської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі ВКЗ клопотання заступника начальника СВ Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України в рамках кримінального провадження № 0000188 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування Сарненським РВП ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000188 від 06.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Слідчий СВ Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в порядку ст.176 КПК України звернулися із клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно клопотання, ОСОБА_5 згідно довідки №42/284 від 27.02.2024 військово-лікарської комісії (далі ВЛК) пройшов медичний огляд ВЛК Сарненської ЦРЛ 27.02.2024, за результатами якого визнаний здоровим і придатним до військової служби.

27.02.2024 ОСОБА_5 під особистий підпис належним чином отримав в службовому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованому по АДРЕСА_2 , повістку на призов по мобілізації із зобов`язанням прибути на 09 год. 00 хв. 28.02.2024 для направлення у розпорядження командира військової частини НОМЕР_1 у пункт призначення АДРЕСА_3 .

Проте, ОСОБА_5 , будучи попередженим про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 09 год. 00 хв. 28.02.2024, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки, маючи прямий умисел на ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, усупереч ст. 65 Конституції України, ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію», відповідно до якого оголошується та проводиться загальна мобілізація, яка проводиться протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом (набрання чинності - 24 лютого 2022 року), яка у подальшому неодноразово продовжена, востаннє на 90 діб Указом Президента України від 05 лютого 2024 року №49/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», а також Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06 лютого 2024 року, та маючи об`єктивну можливість, без поважних причин та правових підстав, не прибув на відправку на військову службу під час мобілізації у вищевказаний місце та час.

Таким чином, умисні, протиправні дії ОСОБА_5 , які виразились в ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації, органом досудового розслідування кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

17.11.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ч. 1 ст.208, п.6 ч.1 ст.615 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Слідчий вказує, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1, ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного, згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним (обвинуваченим) покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засіданні наголосив, що кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , має високий ступінь суспільної небезпеки, так як вчинено громадянином України у період воєнного стану, у час протистояння російській збройній агресії. При цьому наявні обставини, які свідчать, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування та суду, був оголошений у розшук.

На підставі викладеного, прокурор вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання вказаному ризику.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування, може переховуватись від органів досудового розслідування надалі, прокурор просить клопотання задовольнити та обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з викладених у ньому підстав та просили задовольнити. Зазначив, що підозрюваний не розкаюється у вчиненому злочині, при цьому переховувався від органу досудового розслідування.

У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 з приводу задоволення клопотання заперечив та просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою його постійного місця проживання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання, додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно доч.1ст.194КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею177цього Кодексу,і наякі вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зч.ч.1,2ст.177КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання, репутацію та майновий стан , наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини , ризик продовження чи повторення протиправної поведінки (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що в порядку ст. 188 КПК України слідчий СВ Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 , одночасно звернулися із клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_5 , в обґрунтування якого посилається на те, що підозра у вчиненні останнім кримінального правопорушення є обґрунтованою, також ОСОБА_5 на даний час переховується від органів досудового розслідування та перебуває у розшуку, чим перешкоджає досудовому розслідуванню, а тому з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили надати дозвіл на затримання ОСОБА_5 , клопотання було задоволено, дозвіл було надано ухвалою Сарненського районного суду Рівненської області від 19.09.2025 року.

Судом на підставі наданих стороною кримінального провадження доказів встановлено, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, ґрунтується на зібраних органом досудового розслідування доказах, так як слідчим встановлені достатні дані шляхом проведення слідчих дій, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, в діях особи підозрюваного.

Під час проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 не здійснював виїзд за межі України.

03.07.2024 слідчим винесено постанову про оголошення підозрюваного ОСОБА_5 в розшук та в подальшому досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню було зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в період з 31.05.2024 року до моменту затримання ухилявся від явки в Сарненський РВП ГУНП в Рівненській області, на виклики не з`являється, про причини свого неприбуття не повідомляє, місця свого перебування працівникам Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області не повідомив.

Надаючи оцінку дослідженим доказам, слідчий суддя зважає на практику Європейського суду з прав людини, згідно якої, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зокрема, слідчий суддя, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення».

Окрім цього, сторона захисту беззаперечними доказами не спростовує питання обґрунтованості підозри.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, на даний час існують ризики зазначенні у клопотанні прокурора а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, є непрацевлаштованою особою, за місцем проживання та прописки не з`являється протягом тривалого часу. Крім того, санкція статті передбачає безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років. Відтак, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та розмір покарання, яке йому загрожує, підозрюваний ОСОБА_5 може умисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення від відповідальності. Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування

Крім того, як зазначено у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Becciev v. Moldova» від 04.10.2005 року (Бекчієв проти Молдови), ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Обґрунтовуючи необхідність застосування підозрюваному виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід врахувати, і правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні по справах «Москаленко проти України», від 20.05.2010, «W проти Швейцарії» від 26.01.1993, де Суд вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від суду.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування доведено, а стороною захисту не спростовано, що у даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування запобіжного заходу.

При цьому слідчий суддя зауважує, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вони мають реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваних чи обвинувачених кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного чи обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто в даному випадку суд має зробити висновки прогнозованості характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Згідно з вимогами ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що останній уродженець та житель АДРЕСА_1 , громадянин України, неодружений, постійногог місця роботи не має, за місцем реєстрації не проживає, зі слів проживав у м.Києві, мав тимчасові заробітки, має побоювання смерті у разі направлення на лінію бойового зіткнення, раніше судимий, при перевірці документів пред`являв довідку про звільнення з місць позбавлення волі.

У поданому клопотанні сторона обвинувачення просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України.

Водночас, частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Встановлено, що ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, санкцією якого передбачено покарання у позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років є раніше судимою особою.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним.

На момент розгляду клопотання відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_5 в умовах СІЗО, зокрема, за станом здоров`я, сторонами не надано, тому слідчий суддя вважає, що заявлений ризик виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

В силу ч. 4ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів вчинення ним інкримінованих кримінальних правопорушень, характер їх вчинення в умовах воєнного стану, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, суспільний резонанс, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, особу підозрюваного та його матеріальний стан, суд приходить до переконання, що застава в сумі 242240грн. зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним покладених обов`язків та не є непомірною для останнього.

З урахуванням наведеного, обставин справи, особи підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 206, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з дня фактичного затримання особи, тобто з 17.11.2025 по 15.01.2026 включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Рівненській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- носити електронний засіб контролю.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя