Справа № 703/8051/25
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

03 грудня 2025 року місто Сміла

Cлідча суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 в кримінальному провадженні №0000816 від 02.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна,

встановила:

Слідчий СВ ВП №2 Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 вніс погоджене з прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 клопотання про накладення арешту на автомобілі: Toyota Camry, номерний знак НОМЕР_1 , користувачем якого під час ДТП була ОСОБА_4 та власником ОСОБА_5 , та Houndai Getz, номерний знак НОМЕР_2 , користувачем та власником якого є ОСОБА_6 .

Вивчивши матеріали клопотання про арешт майна, слідча суддя дійшла висновку, що воно підлягає поверненню з таких підстав.

СВ ВП №2 Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000816 від 02.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено серед іншого документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

За приписами ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Оскільки майно, на яке просить накласти арешт слідчий, було тимчасово вилучене, то подане клопотання має розглядатися за участю іншого власника майна в тому числі. Хоча неприбуття вказаної особи в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, проте не знімає з слідчого судді обов`язку повідомити таку особу про час, дату та місце розгляду клопотання про арешт належного йому майна, що узгоджується з наданими ч. 3 ст. 64-2 КПК України правами такій особі.

У відповідності до ч. 3 ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Матеріали клопотання не містять передбачених п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, відсутні дані про власників чи користувачів тимчасово вилученого майна, які нададуть змогу суду виконати вимоги КПК України щодо забезпечення прав таких осіб та повідомлення їх про розгляд клопотання про накладення арешту на належне їм майно.

Положенням пункту 4 ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед іншого зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

В клопотанні слідчий не зазначає, в якій формі та межах слід накласти арешт на майно (заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном) з огляду та мету забезпечення кримінального провадження таким шляхом та з врахуванням завдання такого процесуального заходу.

Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 172 КПК України).

Зазначене свідчить, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України та підлягає поверненню прокурору на підставі положень ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення виявлених недоліків протягом семидесяти двох годин.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України, слідча суддя

постановила:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні №0000816 від 02.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча cуддя ОСОБА_1