Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000397 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, громадянина Ізраїлю, який працював на посаді директора ТОВ «Нотка», проживав за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Подільського ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 вніс погоджене прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні

№ 0000397 від 24.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що в невстановлені досудовим розслідуванням місці та часі ОСОБА_7 познайомився з ОСОБА_8 , директором

ТОВ «Нотка» (, основний вид діяльності 62.01 Комп`ютерне програмування), які займалися спільною господарською діяльністю в сфері ІТ технологій.

04.01.2024, перебуваючи в офісному приміщенні ТОВ «Нотка» за адресою: м. Київ, вул. Ярославська, 18, ОСОБА_9 під час розмови з ОСОБА_10 дізнався про бажання останнього створити нову криптоплатформу та криптовалюту з метою отримання прибутку після їх розвитку. В цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння майном ОСОБА_11 , шляхом обману та незаконних операції з використанням електронно-обчислювальної техніки, а саме вирішив ввести в оману останнього щодо прибутковості інвестування коштів в розробку та підтримку новоствореної криптоплатформи з назвою «CDFI.ai» та криптовалюти з назвою «CeDeFiAi», та після перерахування коштів ОСОБА_10 на підконтрольні ОСОБА_12 криптогаманці обміняти їх на фіатну валюту через криптообмінники, якою в подальшому розпорядитися на власний розсуд.

В той же день, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_9 запропонував ОСОБА_13 проект із створення нової криптоплатформи з власною криптовалютою з метою отримання подальшого прибутку з функціонування останньої, за умови інвестування ОСОБА_10 майна задля реалізації зазначеного проекту, на що ОСОБА_7 погодився на пропозицію та разом з ОСОБА_8 в усній формі погодили план реалізації проекту.

Згідно з усною домовленістю щодо реалізації проекту, ОСОБА_9 взяв на себе зобов`язання створити криптовалютну платформу під назвою « CDFI.ai » з випуском власних токенів під назвою « CeDeFiAi ». У межах цієї домовленості ОСОБА_7 погодився здійснити інвестицію у вказаний проект шляхом передання ОСОБА_12 криптовалюти у визначеному останнім розмірі з метою забезпечення запуску платформи. Після запуску криптоплатформи ОСОБА_9 зобов`язувався повністю повернути ОСОБА_13 суму отриманої криптовалюти разом із додатковим відсотком, а також передати йому частину новостворених токенів «CeDeFiAi».

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном, ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про створення нової криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » з власними токенами «CeDeFiAi» та про необхідність інвестування майна задля запуску та підтримки платформи, надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі 50 000 USDT, на що ОСОБА_7 , будучи введеним в оману та впевненим в добропорядності ОСОБА_6 , в той же день о 08 год. 48 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_3 біржі «Binance» перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 50 000 USDT (що еквівалентно 50 000 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 1 909 615 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 50000 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 13.01.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 14.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

23.01.2024 ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування майна задля підтримки нової криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » з власними токенами «CeDeFiAi», надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 , для інвестування стейблкойнів в сумі 11 350 USDT, на що ОСОБА_7 , в той же день о 15 год. 07 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_2 через біржу «Binance» перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 11 350 USDT (що еквівалентно 11 350 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 425 081 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 11350 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 31.01.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 14.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування майна задля підтримки нової криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » з власними токенами «CeDeFiAi», надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі

200 000 USDT, на що ОСОБА_7 в той же день о 17 год. 20 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_4 біржі «Binance» перерахував на криптогаманець НОМЕР_1 на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 200 000 USDT (що еквівалентно 200 000 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 7 520 940 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 200 000 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 26.02.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 09.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

26.02.2024 ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування майна задля підтримки нової криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » з власними токенами «CeDeFiAi», надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі 140 000 USDT, на що ОСОБА_7 , будучи введеним в оману та впевненим в добропорядності ОСОБА_15 , в той же день о 15 год. 26 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_4 біржі «Binance» перерахував на криптогаманець НОМЕР_1 перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 140 000 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 5 369 378 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 140000 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 26.02.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 09.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

08.03.2024 ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування, надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі 10 000 USDT, на що ОСОБА_7 в той же день о 10 год. 35 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_4 біржі «Binance» перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 10 000 USDT (що еквівалентно 10 000 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 380 836 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 10000 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 15.05.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 09.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

24.03.2024 ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування майна задля підтримки нової криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » з власними токенами «CeDeFiAi», надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі 41 870 USDT, на що ОСОБА_7 , будучи введеним в оману та впевненим в добропорядності ОСОБА_6 , в той же день о 14 год. 24 хв. з власного криптогаманця НОМЕР_4 через біржу «Binance» перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі 41 870 USDT (що еквівалентно 41 870 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає

1 624 556 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 41870 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 24.03.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 09.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

01.04.2024 ОСОБА_9 в месенджері «Телеграм» повідомив ОСОБА_13 про необхідність інвестування, надіславши при цьому номер підконтрольного йому криптогаманця НОМЕР_1 для інвестування стейблкойнів в сумі 344872 USDT, на що ОСОБА_7 , в той же день о 09 год. 09 хв. з власного криптогаманцяНОМЕР_5 через біржу «Binance» перерахував на зазначений ОСОБА_8 криптогаманець стейблкойни в сумі

344 872 USDT (що еквівалентно 344 872 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 13 449 111 грн). В подальшому ОСОБА_9 отриманими від ОСОБА_11 стейблкойнами в сумі 344872 USDT розпорядився на власний розсуд шляхом перенаправлення 01.04.2024 останніх на інший підконтрольний йому криптогаманець з подальшим обміном 14.08.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням криптообміннику на фіатну валюту.

Надалі, ОСОБА_9 доступ ОСОБА_13 до криптоплатформи з назвою « CDFI.ai » не надав, суму отриманої криптовалюти разом із додатковим відсотком та частину новостворених токенів «CeDeFiAi» не перерахував, тим самим заволодів майном ОСОБА_11 на загальну суму 798 092 USDT (що еквівалентно 798 092 доларів США та по курсу НБУ на день перерахування складає 30 679 517 грн).

24.04.2024 за заявою ОСОБА_16 було внесено відомості до ЄРДР за ч. 5 ст.190 КПК України.

У клопотанні про обрання запобіжного заходу слідчий вказує на те, що 19 червня 2025 та 20 червня 2025р. ОСОБА_17 за адресою мешкання були відправлені повістки про виклик на 23 червня 2025р. до Подільського УП ГУ НП у м.Києві. У вказану дату ОСОБА_18 до слідчого не прибув. В ході відпрацювання місця проживання ОСОБА_6 було встановлено, що останній за місцем мешкання не проживає.

23.06.2025 ОСОБА_12 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_12 направлялося слідчим за адресою проживання підозрюваного: АДРЕСА_1 , а також за місцезнаходженням ОСББ «Нобель Хомес» по вулиці Вознесенський узвіз , 23-В в м.Києві.

Як зазначається у клопотанні про обрання запобіжного заходу, вже після пред`явлення особі підозри стало відомо, що підозрюваний має паспорт громадянина Ізраїль та 23 лютого 2024р. виїхав до Польщі та на територію України не повертався.

Посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність доказів про те, що ОСОБА_9 переховується від органів досудового розслідування, адже отримавши від потерпілого еквівалент понад 30 млн.грн. підозрюваний відразу виїхав за межі країни та почав переховуватися від органу досудового розслідування, а також посилаючись на те, що є ризики незаконного впливу на потерпілого та свідків у даному кримінальному, адже допитані в якості свідків працівники ТОВ «НОТКА», директором якого був підозрюваний, підтвердили, що дійсно створювали вказану криптоплатформу та отримували кошти на її створення, ризик того, що підозрюваний буде перешкоджати кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже може вводити в оману інших осіб та отримувати від них грошові кошти, слідчим за погодженням з прокурором було внесено дане клопотання до суду, в якому ініціюється питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_12 у вигляді взяття під варту.

У клопотанні обґрунтовується необхідність розгляду даного клопотання в порядку частини 6 статті 193 КПК України, без участі підозрюваного у судовому засіданні, оскільки останній оголошений у міжнародний розшук. До клопотання долучено постанову слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУ НП в м.Києві від 27.06.2025 про оголошення ОСОБА_6 у міжнародний розшук.

У клопотанні зазначається, що постанова про оголошення особи в міжнародний розшук є єдиним доказом існування юридичного факту оголошення такої особи в міжнародний розшук в розумінні вимог статті 281 КПК України. При цьому, скерування даної постанови до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України є одним із можливих шляхів організації міжнародного розшуку, та є засобом здійснення такого розшуку (ч. 3 ст.281 КПК України) за умови, що національний суд обере особі запобіжний захід у вигляді взяття під варту.

12.09.2025 клопотання надійшло в провадження слідчого судді Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 12 вересня 2025р. ОСОБА_12 було призначено захисника з числа адвокатів Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги для надання правової допомоги.

У судовому засіданні 19 вересня 2025р. прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав. Пояснив слідчому судді, що мало місце 7 епізодів перерахування потерпілим грошових коштів на криптогаманець ОСОБА_6 , якими ОСОБА_9 заволодів, зловживаючи довірою потерпілого.

Пояснив, що орган досудового розслідування встановлював адресу місця проживання ОСОБА_6 на підставі інформації, отриманої від Міграційної служби, адже ОСОБА_9 є громадянином Ізраїль. Міграційна служба надавала відомості про те, що ОСОБА_9 проживає в Україні за адресою: АДРЕСА_1 . Саме за цією адресою орган досудового розслідування намагався вручити повідомлення про підозру ОСОБА_12 . Відтак, направляючи повідомлення про підозру засобами поштового зв`язку за даною адресою, орган досудового розслідування виконав вимоги статті 135 КПК України, адже не володів іншою інформацією про місце проживання ОСОБА_6 . Лише через 4 дні після направлення повідомлення про підозру за адресою проживання ОСОБА_6 органу досудового розслідування від Прикордонної служби стало відомо, що підозрюваний виїхав за межі України в лютому 2024р..

Орган досудового розслідування здійснив переклад повідомлення про підозру та повісток про виклик на іврит та направив таке повідомлення про підозру на адресу Посольства Держави Ізраїль в Україні.

Встановити фактичне місце перебування підозрюваного без оголошення особи в міжнародний розшук неможливо, оскільки орган досудового розслідування володіє лише двома даними: ОСОБА_9 є громадянином Ізраїль, виїхав з України через кордон з Польщею. Втім, щоб реалізувати постанову про оголошення особи в міжнародний розшук через Інтерпол, необхідна ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу підозрюваній особі у вигляді взяття під варту.

На запитання слідчого судді щодо причин незвернення до Офісу Генерального прокурора з клопотанням про надання міжнародної правової допомоги з метою вручення повідомлення про підозру ОСОБА_12 в країні його місця перебування, прокурор повідомив, що орган досудового розслідування не володіє інформацією, в якій саме країні світу на даний час перебуває ОСОБА_9 , відтак неможливо встановити країну, до якої необхідно звертатися з міжнародним дорученням про вручення документів у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні 19.09.2025 захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання. Повідомив слідчому судді про те, що розгляд даного клопотання є повторним, адже слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_19 вже розглядав аналогічне клопотання та відмовив у його задоволенні. На даний час доводи захисту зводяться до того, що суд не може обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , оскільки останньому не було вручено повідомлення про підозру та дана особа не набула статусу підозрюваної особи, відтак їй не може обиратися запобіжний захід.

На спростування доводів захисту про ненабуття ОСОБА_8 статусу підозрюваної особи, прокурор звертав увагу слідчого судді на те, що повідомлення про підозру було скеровано за єдиною відомою адресою в Україні, яка була повідомлена Міграційною службою. Після того, як слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_19 відмовив у задоволенні клопотання, орган досудового розслідування здійснив переклад повідомлення про підозру на іврит та направив його на адресу Посольства.

Заслухавши пояснення прокурора та доводи захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про його задоволення, зважаючи на таке.

Судом встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000397 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Кримінальне провадження зареєстровано на підставі заяви ОСОБА_16 , відповідно до якої він мав намір отримати прибуток, зумовлений випуском нової криптовалюти та створенням IT-платформи для її функціонування. Таку можливість йому запропонували ОСОБА_9 та ОСОБА_20 . ОСОБА_16 здійснив переказ грошових коштів на криптогаманець ОСОБА_21 , однак жодних дій з боку ОСОБА_21 вчинено було, ОСОБА_22 почав уникати контактів з потерпілим.

19 червня 2025 та 20 червня 2025р. ОСОБА_17 за адресою мешкання були відправлені повістки про виклик на 23 червня 2025р. до Подільського УП ГУ НП у м.Києві. У вказану дату ОСОБА_18 до слідчого не прибув.

23.06.2025 ОСОБА_12 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_12 направлялося слідчим за адресою проживання підозрюваного: АДРЕСА_1 , а також за місцезнаходженням ОСББ «Нобель Хомес» по вулиці Вознесенський узвіз , 23-В в м.Києві (а.с.105-106).

Така адреса 23.06.2025 була повідомлена Управлінням міграційної поліції слідчому ОСОБА_23 (а.с.112).

З інформації, наданої 23.06.2025 Управлінням міграційної поліції, встановлено, що ОСОБА_9 є громадянином Ізраїль, мав в Україні посвідку на проживання від 27.10.2021, яку було скасовано 08.07.2022 року.

27.06.2025 слідчому ОСОБА_5 надійшла інформація з Державної прикордонної служби України про те, що 23 лютого 2024р. ОСОБА_9 виїхав до Польщі та на територію України не повертався (а.с.97).

27.06.2025 слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

05.08.2025 слідчим скеровано повістки про виклик та повідомлення про підозру ОСОБА_12 , перекладене на іврит, на адресу Посольства Держави Ізраїль в Україні (а.с.117).

В судовому засіданні встановлено, що місце знаходження підозрюваного невідоме.

За наявною інформацією ОСОБА_9 виїхав з України через кордон з Польщею, подальше слідування особи можливо встановити лише в межах реалізації міжнародного розшуку.

Вирішуючи питання про можливість обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, слідчий суддя виходить з такого.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Поряд з цим, слідчий суддя встановив відповідність повідомленої ОСОБА_24 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри ОСОБА_25 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, підтверджується наступними доказами: Заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_26 від 23.04.2024; Довідкою спеціаліста № 02/12-2 від 02.12.2024; Протоколом допиту в режимі відеоконференції ОСОБА_26 від 01.05.2024; Протоколом додаткового допиту потерпілого в режимі відеоконференції ОСОБА_26 від 27.01.2025; Протоколом додаткового допиту потерпілого в режимі відеоконференції ОСОБА_26 від 19.06.2025, Рапортом оперуповноваженого УПК в м. Києві; Протоколами огляду від 12.08.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_27 від 01.11.2024.

Отже, ОСОБА_22 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк

до 12 років з конфіскацією майна.

Таким чином, знаючи про суворість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_21 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Втім, слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризику переховування ОСОБА_21 від правоохоронних органів.

Також, враховуючи надані під час досудового розслідування показання потерпілого та свідків та те, що свідки та підозрюваний мають контакти один одного, є актуальним ризик впливу на потерпілого та свідків, а саме працівників ТОВ «Нотка», з огляду на те, що допити свідків є прямими доказами про кримінальному провадженні, оскільки останні стверджують про те, що вони дійсно створювали вказану криптоплатформу та отримували кошти за її створення.

Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя висновує, що до особи повинен бути застосований запобіжний захід, однак без фізичної присутності особи застосувати запобіжний захід неможливо.

Вирішуючи питання про можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під варту, слідчий суддя констатує, що у випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Однак, на цьому етапі досудового розслідування, коли достеменно встановлено, що підозрюваний перебуває за кордоном та оголошений у міжнародний розшук, доставка ОСОБА_21 до слідчого судді для застосування запобіжного заходу неможлива інакше, ніж як шляхом затримання особи компетентними органами іноземної держави та доставки до слідчого судді за місцем здійснення досудового розслідування.

У такому разі, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу (ч. 6 ст.193 КПК України).

Слідчий суддя звертає увагу на те, що поняття «обрання» та «застосування» запобіжного заходу щодо підозрюваної особи, яка перебуває у міжнародному розшуку, не тотожні та мають відмінності в обсязі процесуальних прав такої особи з боку суду та сторони захисту.

З приводу відмінностей опосередковано висловилася Об`єднана палата ККС ВС у постанові від 14.02.2022 у справі № 991/3440/20 (провадження № 51-4400км21).

Предметом розгляду ОП ККС ВС стало питання щодо права на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу, прийнятої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК. З цією метою ОП ККС ВС проаналізувала правову природу такого рішення. ОП ККС ВС дійшла висновку, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїми правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників. У судовому рішенні було підкреслено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак є правовою підставою для затримання і доставлення цієї особи до місця кримінального провадження.

Водночас особливий акцент був зроблений на відмінностях у затриманні особи з метою приводу та затриманні на підставі ухвали слідчого судді, суду, прийнятої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК. Якщо в першому випадку особа має гарантії не пізніше за 36 годин з моменту її затримання бути звільненою або доставленою до слідчого судді, суду, який виніс ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу, то в другому - особа може бути затриманою і утримуватися під вартою протягом усього часу, необхідного для її екстрадиції та доставлення до місця кримінального провадження. Процесуальні гарантії у затриманої особи залежать від законодавства країни, в якій вона перебуває, а також часу, необхідного для екстрадиції та доставлення до місця кримінального провадження, що може перевищувати навіть 60 днів.

Враховуючи вищевикладені обставини, слідчий суддя дійшла висновку, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 необхідно задовольнити, роз`яснивши, що у разі затримання ОСОБА_6 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Висновків слідчого судді про необхідність застосування до ОСОБА_6 процедури обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту з метою його доставки до слідчого судді за місцем здійснення кримінального провадження, не спростовують доводи захисника про те, що ОСОБА_22 не набув статусу підозрюваної особи, адже такі доводи захисту слідчий суддя вважає хибними.

Так, встановлено, що посвідка на проживання ОСОБА_21 була скасована 08.07.2022 року. Останнім зареєстрованим в Україні місцем проживання ОСОБА_21 була адреса: АДРЕСА_1 , за якою і направлялося повідомлення про підозру.

Слідчий виконав обов`язок направлення повідомлення про підозру ОСОБА_24 , скерувавши таку на адресу Посольства.

Фактично, на момент пред`явлення підозри, ОСОБА_22 як громадянин іншої держави вже не мав законних підстав проживання в Україні, адже посвідка на проживання була скасована; не покинув країну, а за версією сторони обвинувачення вчинив особливо тяжкий злочин та вже потім виїхав з України тоді, коли заволодів грошовими коштами потерпілого. Сторона обвинувачення скерувала повідомлення про підозру за тією адресою, яку можливо було встановити в межах України, а відтак, підстав вважати, що ОСОБА_22 не набув статусу підозрюваного, немає.

Протилежний підхід, на якому наполягає захист, призведе фактично до того, що іноземним громадянам взагалі неможливо вручити підозру не інакше, як особисто в руки, що нівелює цілі кримінального провадження взагалі та не узгоджується з вимогами КПК України.

Доводи захисника про те, що розгляд даного клопотання є повторним та під час попереднього розгляду слідчим суддею було відмовлено у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу, що має бути преюдиційним у даному судовому засіданні, слідчий суддя вважає помилковими. Встановлено, що після того, як слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_19 відмовив у задоволенні клопотання, орган досудового розслідування здійснив переклад повідомлення про підозру на іврит та направив його на адресу Посольства, тобто виконав ту умову, на яку звертав увагу слідчий суддя ОСОБА_19 , як на підставу для відмови у задоволенні клопотання.

Ухвала про обрання підозрюваному ОСОБА_24 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ухвалюється з метою забезпечення його участі у кримінальному провадженні та є підставою для направлення матеріалів до Генерального секретаріату Інтерполу. Інакше, постанова про оголошення особи в міжнародний розшук не може бути реалізована.

Відповідно до ч. 4 ст.183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 194, 197, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000397 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_12 ( ОСОБА_28 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000397 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1