Справа №463/485/26
Провадження №1-кс/463/1213/26
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

29 січня 2026 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене заступником начальника першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Бориня, Турківського району, Львівської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей (2019 та 2023 р.н.), працюючого лісничим Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, -

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого - ч. 3 ст. 368 КК України: одержання службовою особою, неправомірної вигоди у значному розмірі, для себе, за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-яких дій з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

Зокрема, ОСОБА_5 перебуває на посаді лісничого Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (надалі ДП «Ліси України»).

ОСОБА_5 , обіймаючи посаду лісничого Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» є працівником правоохоронного органу.

Разом з цим, ОСОБА_5 , діючи у порушення наведених вимог законодавства, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч інтересам служби, з метою особистого збагачення, діючи за попередньою змовою групою осіб із начальником Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_7 , одержав від невстановленої особи на ім`я ОСОБА_8 неправомірну вигоду в значному розмірі за наступних обставин.

Так, у точно невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15.08.2025, у лісничого Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_5 , спільно із начальником Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_7 , виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від третіх осіб за організацію відпуску та реалізацію поза обліком незаконно зрубаної на лісових ділянках Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» деревини.

Так, ОСОБА_5 , на виконання спільного злочинного умислу із

ОСОБА_7 , у точно невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, але не пізніше 03.10.2025 з лісових ділянок Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України», здійснив відпуск та реалізацію невстановленій особі на ім`я ОСОБА_8 поза обліком незаконно зрубаної лісодеревини у кількості 44 метрів кубічних.

Після цього, у точно невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 03.10.2025, ОСОБА_7 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч інтересам служби, з метою особистого збагачення, за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 , одержав від невстановленої особи на ім`я ОСОБА_8 неправомірну вигоду в сумі 264 000 грн, що в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є значним розміром, за організацію відпуску та реалізацію поза обліком незаконно зрубаної на лісових ділянках Роздільського лісництва Дрогобицького надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України» лісодеревини у кількості 44 метрів кубічних.

В подальшому, а саме 03.10.2025 близько 11.20 год., ОСОБА_7 , перебуваючи у автомобілі марки «Toyota Hilux» номерний знак НОМЕР_1 на території АЗС «БРСМ», що у с. Розвадів, вул. Богдана Хмельницького, 190, Стрийського району Львівської області, передав ОСОБА_5 частину одержаної від невстановленої особи на ім`я ОСОБА_8 неправомірної вигоди в сумі 120 000 грн.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.01.2026 о 08 год. 46 хв. в порядку ст.ст.208,615 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

У зв`язку з обгрунтованістю підозри та наявністю ризиків передбачених п.п.1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України просить застосувати вказаний запобіжний захід та покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просить таке задоволити.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання.

Захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечила, проси застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту або зменшити суму застави. Вказав що підозра не обгрунтована, ризики відсутні.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого за погодженням з прокурором підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.183 КПК Українитримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятоюстатті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1ст.177 КПК Україниметою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 15.08.2025 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0000163 за ч.3 ст. 368, ч.4 ст.191 КК України.

28.01.2026 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На виконання вимог положень ч.1ст.194 КПК Українисудом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: рапортом на виявлення ознак кримінального правопорушення від 11.08.2025 № 62/14/1-688д; заявою ОСОБА_9 від 11.08.2025; протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 21.08.2025, 19.08.2025, 18.11.2025; протоколами огляду та ідентифікації грошових коштів від 19.11.2025; протоколом про проведення НСРД контроль за вчиненням злочину від 20.11.2025 № 62/14/1-4555т; протоколом за результатами проведення НСРД від 22.11.2025 № 62/14/1-261т; іншими матеріалами кримінального провадження № 0000163 від 15.08.2025 у їх сукупності.

Водночас, необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Встановлені у ході розгляду клопотання обставини свідчать про те, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, тобто підозра у даному кримінальному провадженні є обґрунтованою.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбаченіст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбаченихст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177КПК України.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких злочинів та за яке передбачено покарання у вигляді від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері службової діяльності. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обгрунтованими та належно вмотивованими..

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4ст.182 КПКслідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що такий має бути співмірним із матеріальним становищем особи та вчиненим нею діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбаченіст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266240,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5ст. 194 КПК України.

Строк дії запобіжного заходу слід визначити з моменту фактичного затримання підозрюваного та в межах строків досудового розслідування. А саме з моменту фактичного затримання підозрюваного о 08:46 год. 28.01.2026 року до 27.03.2026 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Керуючись вимогами статей177,178,182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить: починаючи з моменту фактичного затримання підозрюваного о 08:46 год. 28.01.2026 року до 27.03.2026 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266240,00 грн. (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок гривень нуль копійок).

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Львівській області.

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із території Львівської області, на якій він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення

у даному кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 30.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1