Провадження № 1-кс/643/7031/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні № 0003420 від 10.12.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, розлученої, з вищою освітою, працюючої, раніше судимої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , -

встановив:

У провадженні слідчого відділу ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003420 від 10.12.2025 за підозрою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10.12.2025 у денний час, точний час досудовим розслідуванням не встановлений, знаходилась за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , де вживала разом із останнім алкогольні напої, під час вживання яких між ОСОБА_6 та її співмешканцем ОСОБА_9 виник словесний конфлікт, на ґрунті раптово стійких неприязних відносин, які склались між ними раніше. Під час словесного конфлікту, у ОСОБА_6 виник умисел, спрямований на позбавлення життя свого співмешканця ОСОБА_9 .

Так, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на вбивство ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , перебуваючи у вищевказаній квартирі, діючи умисно, з метою заподіяння смерті ОСОБА_9 , з мотивів особистих неприязних відносин, усвідомлюючи протиправність та суспільно-небезпечний характер своїх дій, та, бажаючи настання наслідків своїх дій у вигляді його смерті, стоячи навпроти ОСОБА_9 , взяла правою рукою зі столу кухонний ніж, який має колюче-ріжучі властивості, та, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на позбавлення життя свого співмешканця, використовуючи його в якості знаряддя злочину, нанесла ОСОБА_9 один удар в область його грудної клітини, пошкодивши внутрішні життєво важливі органи дихальної системи та системи кровообігу, після чого припинила свої злочинні дії, спричинивши ОСОБА_9 колото різане поранення грудної клітки з ушкодженням легені, яке спричинило дихальну недостатність, гемоторакс, масивну крововтрату, від яких ОСОБА_9 помер на місці скоєння злочину.

Довівши свій злочинний умисел до кінця, ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що ОСОБА_9 перестав подавати ознаки життя, та, розуміючи невідворотність покарання за скоєне, маючи на меті уникнути кримінальної відповідальності за вчинене нею умисне вбивство свого співмешканця, не бажаючи нести відповідальність, вирішила приховати обставини вчиненого нею вбивства, шляхом здійснення прибирання приміщення квартири, роздягнула труп ОСОБА_9 , намагалась випрати його одяг, після чого, вважаючи, що здійснила всі дії, спрямовані на приховання скоєного нею злочину, та, вважаючи, що таким чином матиме змогу уникнути кримінальної відповідальності, зателефонувала оператору служби екстренної медичної допомоги та повідомила про раптову смерть останнього.

Таким чином, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

10.12.2025 о 20:02 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

11.12.2025 за погодженням із прокурором Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України..

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше судима, вироком від 07.07.2025 Салтівським районним судом м. Харкова визнано винуватою за ч. 2 ст. 125 КК України та призначенно покарання у вигляді 160 годин громадських робіт, а також 28.03.2025скеровано обвинувальний акт до Салтівського районного суду міста Харкова за ч. 1 ст. 125 КК України.

Слідчий, посилаючись на обґрунтовану підозру ОСОБА_6 у вчиненні особливо тяжкого злочину, та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення, просить застосувати запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищенаведеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задоволити з підстав, у ньому наведених.

Захисник у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки сама лише тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення не може бути підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просила застосувати до її підзахисної запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту в квартирі за місцем її реєстрації. Захисник також зазначила, що вважає заявлені стороною обвинувачення ризики не доведені належними та допустимими доказами. У випадку задоволення клопотання просила визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у мінімальному розмірі, що відповідає тяжкості інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення.

Підозрювана у судовому засіданні позицію свого захисту повністю підтримала. На запитання слідчого судді пояснила, що неповнолітня дитина проживає зі своїм батьком в сусідній області вже тривалий час.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрювану, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання та вагомості доказів вчинення кримінального правопорушення, особи підозрюваного, тощо.

Наразі ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України; існування ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, доведені стороною обвинувачення.

Встановлено, що ОСОБА_6 , зокрема, у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, (заява № 18731/19) від 28.10.1994).

Проте, у практиці ЄСПЛ відсутній універсальний підхід, за якого підозра вважається обґрунтованою. Це визначається конкретними обставинами (рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», заяви № 12244/86, № 12245/86, № 12383/86 від 30.08.1990, п.32; «Merabishvili v. Georgia», заява № 72508/13 від 28.11.2017, п.184), а також пов`язується зі ступенем суспільної небезпечності діяння.

Існування вказаних ризиків у сукупності з обґрунтованою підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, вказує на думку слідчого суді про обґрунтованість заявленого клопотання та недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків та потерпілого; вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4-13 від 04.04.2013 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Окрім того, Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (заява № 18731/91) від 28.10.1994 зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а також щодо злочину, що спричинив загибель людини.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_6 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, і зокрема цілодобовий домашній арешт, для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання, - з моменту затримання.

Враховуючи підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинив загибель людини, за якими застава може не визначатись, обставини кримінального правопорушення, поведінку підозрюваної, стан її здоров`я, сімейні обставини, керуючись загальними засадами кримінального провадження, з метою досягнення його завдань в рамках застосування до особи належної правової процедури, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задоволити, застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів з моменту затримання, а саме з 20:02 10.12.2025, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали встановити до 20:02 07.02.2026.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваної під вартою її близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваної у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною ОСОБА_6 - в той самий строк з моменту вручення їй копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 16.12.2025 о 10:55.

Слідчий суддя ОСОБА_1