Провадження № 1-кс/638/3009/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Шевченківського районного суду м.Харкова зі скаргою, в якій просить зобов`язати слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 внести відомості про кримінальне правопорушення про вчинення злочину шляхом підробки документів з метою заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах в сумі 1 553 000,00 гривень через програму «еВідновлення» до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 09 грудня 2025 року о 15 годині 05 хвилин Ізюмським РУП ГУНП в Харківській області було зареєстровано в ІПНП Ізюмського РУП за № 24490 моє повідомлення про вчинення злочину шляхом підробки документів з метою заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах , а саме в сумі 1 553 000,00 гривень, через програму «еВідновлення». Проте, згідно листа слідчого ОСОБА_4 № від 10.12.2025 в року, її звернення долучено до матеріалів кримінального провадження за № 0000452 від 03.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.2 ч. 2 ст. 15 , ч. 5 ст. 190 КК України, також зазначає, що слідчим в даному повідомлені вказано, що моє звернення зареєстровано 10.12.2025 року, що суперечить дійсності, тому що заява про вчинення злочину була прийнята канцелярією 09.12.2025 року.

Заявник в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просила скаргу розглянути у її відсутності.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду скарги повідомлений судом своєчасно та належним чином.

Дослідивши зміст скарги ОСОБА_3 , додані до неї матеріали та заяву про вчинення кримінального правопорушення та відповідь слідчого, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування є складовою судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізначава, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

09 грудня 2025 року ОСОБА_3 звернулась до Ізюмського РУП ГУ НП в Харківській області із заявою про вчинення злочину ОСОБА_5 . Втім відомості за вказаною заявою до ЄРДР не були внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витяг з ЄРДР.

У своїй заяві про злочин ОСОБА_3 стверджувала, що під час досудового розслідування кримінального провадження №00000590 від 17.12.2024 року стало відомо, що ОСОБА_5 спільно з начальником КП «АБ та БТІ Ізюмського району» вчинили за попередньою змовою групою осіб в період дії військово часу в Україні, діючи умисно з корисливих мотивів вчинили злочин придбання права на майно шляхом обману з подальшим заволодінням коштами Державного бюджету.

Згідно листа-відповіді слідчого ОСОБА_4 № від 10.12.2025 в року, звернення ОСОБА_3 долучено до матеріалів кримінального провадження за № 0000452 від 03.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.2 ч. 2 ст. 15 , ч. 5 ст. 190 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення самостійно вказує, що дані обставини виявлено та досліджуються в рамках вже існуючого кримінального провадження.

Слід також зазначити, що слідчий у своїй діяльності є самостійним, а несанкціоноване втручання в його діяльність є неприпустимим, в тому числі і з боку суду.

Враховуючи, що скерована до Ізюмського РУП ГУ НП в Харківській області заява ОСОБА_3 від 09.12.2025 року фактично розглянута та приєднана до матеріалів кримінального провадження № 0000452 від 03.04.2024 року, а тому дії слідчого не суперечили вимогам ст. 214 КПК України.

Викладене свідчить про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: