Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 29.03.2018 у справі №757/15269/18-к на частку ОСОБА_5 у розмірі 100 % у статутному капіталі ТОВ «АК Консалтинг» ().

В обґрунтування клопотання представник вказує на те, що арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи. Разом із цим, 11.12.2019 Господарським судом міста Києва ухвалено рішення по справі №910/9026/19, яким позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено, визнано за останнім право власності на корпоративні права в Товаристві з обмеженою відповідальністю «АК Консалтинг», а саме, на частку в розмірі 6 390 000,00 грн, що становить 100% статутного капіталу товариства. Постановою Північного апеляційного суду від 10.03.2024 вказане рішення суду залишено без змін. Таким чином, на даний час єдиним бенефіціарним власником ТОВ «АК Консалтинг» () є ОСОБА_4 , який володіє часткою у розмірі 100% у статутному капіталі вказаного товариства. У звязку з наведеним на сьогоднішній день відсутня підстава для арешту вказаного майна, оскільки право власності частки охоплює не лише об`єкт, а й відповідне середовище, без якого об`єкт не може використовуватися, а власник майна не може ним розпоряджатися.

Перед початком судового засідання заявниця подала заяву про розгляд клопотання без її участі, в якій подане клопотання підтримала.

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , який входить до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні, в рамках якого подане клопотання про скасування арешту майна, подав заяву про розгляд справи без його участі, у якій просив відмовити у задоволенні клопотанні.

Неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд такого клопотання без їх участі.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебувало кримінальне провадження № 0000065 від 07.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29.03.2018 у справі №757/15269/18-к накладено арешт на частку у розмірі 100% у статутному капіталі ТОВ «АК Консалтинг», , яка належить ОСОБА_5 та була відчужена всупереч його волі, до скасування даного арешту у встановленому законом порядку, позбавивши ТОВ «АК Консалтинг», ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_1 , осіб, які діють в його інтересах, інших осіб, яким на праві власності належать корпоративні права на вказане майно, права на відчуження, розпорядження, та/або користування часткою у статутному капіталі ТОВ «АК Консалтинг», , у розмірі 100% та зобов`язати відділ з питань державної реєстрації юридичних та фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості щодо обмеження можливості відчуження частки у статутному капіталі ТОВ «АК Консалтинг», , у розмірі 100%.

На даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000065 від 07.03.2018 проводиться слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Як вбачається зі змісту вказаної вище ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва, арешт на майно було накладено з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Разом із цим, як встановлено слідчим суддею в ході розгляду клопотання, на даний час ТОВ «АК Консалтинг» не є юридичною особою, щодо якої здійснюється кримінальне провадження.

Крім того, встановлено, що 11.12.2019 Господарським судом міста Києва ухвалено рішення у справі №910/9026/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «АК Консалтинг» про визнання права власності, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Вказаним рішенням, зокрема, визнано за ОСОБА_4 право власності на корпоративні права в Товаристві з обмеженою відповідальністю «АК Консалтинг», а саме, на частку в розмірі 6 390 000,00 грн, що становить 100% статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «АК Консалтинг» (04071, м. Київ, вул. Воздвиженська, буд. 56; ідентифікаційний код 38944428).

Постановою Північного апеляційного суду від 10.03.2024 рішення суду залишено без змін.

Таким чином, на даний час єдиним бенефіціарним власником ТОВ «АК Консалтинг» () є ОСОБА_4 , який володіє часткою у розмірі 100% у статутному капіталі вказаного товариства.

Доказів протилежного матеріали справи не містять.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи заявника про недоцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому слідчий суддя виходить також із положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованого Верховною Радою України 17.07.1997, згідно з якими кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність скасування арешту, накладеного на частку у розмірі 100 % у статутному капіталі ТОВ «АК Консалтинг» (), оскільки, на думку слідчого судді, на даний час потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 29.03.2018 у справі №757/15269/18-к у кримінальному провадженні №0000065 від 07.03.2018, на частку у розмірі 100 % у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «АК Консалтинг» ().

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1