1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/7818/25 1-кс/335/3489/2025
13 жовтня 2025 року м. Запоріжжя
Відтак, на думку адвоката ОСОБА_3 , потреба у арешті, накладеного на майно ОСОБА_4 , відпала, і тому він підлягає скасуванню.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала, пославшись на викладені у ньому факти і норми права.
Слідчий ОСОБА_5 подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на таке.
У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яким повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.
25.06.2025 було проведено санкціонований обшук приміщення кабінету № 312, розташованого в будинку № 3 по вулиці Зелінського в м. Запоріжжя, під час якого у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Iphone 16 Pro MAX, у корпусі чорного кольору, який 25.06.2025 визнано речовим доказом.
Ухвалою слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 30.06.2025 на ці предмети було накладено арешт.
ОСОБА_4 на сьогодні у кримінальному провадженні не допитаний, підозру йому не повідомлено, відомостей про причетність його до скоєння кримінальних правопорушень не встановлено, будь-яких експертних досліджень з вилученими у нього телефонами не проводилось.
Відомостей про те, що під час огляду вилученого у ОСОБА_4 мобільного телефону було виявлено інформацію, що має доказове значення для досудового розслідування, слідчий не надав.
Відповідно до абз. 1, 2 ч. 1 ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.
Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Отже, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
За таких обставин слідчий суддя погоджується з доводами представника заявника про те, що у продовженні існування арешту відпала потреба, а тому він підлягає скасуванню..
За змістом ст. 169 КПК України, скасування арешту є підставою для припинення тимчасового вилучення майна, а слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Отже, обов`язок повернути майно, арешт якого скасований, є прямим обов`язком слідчого в силу закону, у зв`язку з чим закон не передбачає постановлення окремого судового рішення щодо цього.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання адвоката ОСОБА_3 задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1