Справа № 191/2282/23
Провадження № 1-кп/191/176/23
У Х В А Л А

іменем України

26 січня 2026 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого: ОСОБА_4 , захисниці ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Синельникове кримінальне за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 122, ч.4 ст. 185, ч.4 ст. 186, ч.1 ст. 361, ч.2 ст. 361 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 122, ч.4 ст. 185, ч.4 ст. 186, ч.1 ст. 361, ч.2 ст. 361 КК України.

24.11.2025 року в результаті повторного автоматизованого розподілу справи у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_7 , визначено по справі головуючою суддю ОСОБА_1 , якою прийнято до провадження вказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні 26.01.2026 року судом в порядку ст. 319 КПК України поставлено на обговорення питання щодо продовження розгляду справи.

Прокурор в судовому засіданні вважав, що відсутня необхідність розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді.

Потерпілій ОСОБА_4 в судовому засідання вважав можливим продовжити розгляд кримінального провадження.

Захисниця і обвинувачений заявили клопотання про продовження розгляду справи спочатку у зв`язку зі зміною головуючої у справі.

Відповідно до вимог ст. 319 КПК України, судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

У ч. 2 цієї статті визначено, що суд своєю вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювались під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання вимог, передбачених п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 319 КПК України. У такому випадку докази, що були досліджені під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін кримінального провадження з цього приводу.

Аналогічна позиція наведена в постанові Кримінального касаційного суду Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 753/11563/14-к.

Вирішуючи питання можливості продовження розгляду справи без повторного проведення всіх вчинених протягом судового провадження процесуальних дій, суд враховує наступне.

Суддя ОСОБА_1 ознайомлена з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згодна з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до її заміни.

З урахуванням викладеного, беручі до уваги тривалий час судового провадження у справі, значний обсяг проведених процесуальних дій (здійснення допиту свідків, дослідження матеріалів провадження), суд дійшов висновку про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд спочатку та повторно здійснювати всі процесуальні дії, які вже здійснювались під час розгляду кримінального провадження.

Зазначене сприятиме дотриманню розумних строків розгляду кримінального провадження в суді, що відповідає вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод в контексті усталеної практики Європейського суду з прав людини (справи "Смірнова проти Росії" від 24 липня 2003 року, "Вітрук проти України" від 16 вересня 2010 року, "Юртаєв проти України" від 31 січня 2006 року).

В постанові від 13 червня 2023 року по справі №461/5454/14-к, Верховний суд вказав, що принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення.

У той же час ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб. Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК).

Позиція сторони захисту щодо необхідності розпочати розгляд провадження спочатку, провівши повторно всі вчинені процесуальні дії, на переконання суду, направлена на затягування розумних строків судового провадження.

Керуючись ст.ст. 319, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати відсутньою необхідність розпочинати судовий розгляд спочатку та повторно здійснювати всі процесуальні дії, які вже здійснювались під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 122, ч.4 ст. 185, ч.4 ст. 186, ч.1 ст. 361, ч.2 ст. 361 КК України до заміни судді ОСОБА_7 на суддю ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1