УХВАЛА

про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи

18 грудня 2025 року Сколівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

провівши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у м. Сколе Стрийського району Львівської області, що по вул. Д. Галицького, 8, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002242 від 25.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, -

в с т а н о в и в:

На розгляді у Сколівському районному суді Львівської області перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , складений старшим слідчим в ОВС Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_6 та затверджений прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління ДБР Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 18.12.2024 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002242 від 25.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Адвокат ОСОБА_5 26.05.2025 року, сформувавши документ в системі «Електронний суд», подав суду клопотання про проведення лінгвістичноі? (семантико-текстуальноі?) експертизи, вмотивовуючи його тим, що 14.05.2025 року стороною обвинувачення в Сколівський раи?онний суд Львівськоі? області, в порядку ст. 349 КПК Украі?ни, подано клопотання про визначення обсягу доказів, що підлягають дослідженню та порядку і?х дослідження в переліку яких, зокрема, але не виключно, в томі № 3 (а. с. 103-107; 118-122 та 129-132) зазначені протоколи проведених НСРД, якими на думку сторони обвинувачення, обґрунтовується вина обвинуваченого ОСОБА_4 .. Адвокат ОСОБА_5 , аналізуючи обвинувальнии? акт та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, зазначає, що основним об`єктом посягання в даному випадку слугували грошові кошти у якості неправомірноі? вигоди, котрі обвинувачении? ОСОБА_4 намагався отримати. Так, діі? обвинуваченого ОСОБА_4 стороною обвинувачення кваліфіковано за ч. 3 ст. 369-2 КК Украі?ни із кваліфікуючою ознакою «поєднане з вимаганням неправомірноі? вигоди». Вказана кваліфікуюча ознака фактично збігається з окремим складом злочину, передбаченого ст. 189 КК Украі?ни. Судова лінгвістична експертиза це дослідження тексту, за результатом якого експерт надає письмовии? висновок з питань, вирішення яких вимагає застосування спеціальних лінгвістичних знань. Семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання з установлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у тих або інших текстах, і?х стилістичноі? забарвленості, смислового навантаження, характеру інформаціі?, що міститься в текстах (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретніи? особі (особам) тощо), тобто вирішуються питання мовленнєвого характеру. Висновок експерта за результатами таких досліджень не є правовою кваліфікацією, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиціі? спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень. Отже, під час експертизи на підставі спеціальних знань експерт за встановленою методикою досліджує об`єкт експертизи, якии? стосуються обставин кримінального провадження. Натомість суд установлює фактичні обставини кримінального провадження, наявність у діях обвинуваченого обов`язкових ознак об`єктивноі? сторони кримінального правопорушення та здіи?снює і?х юридичнии? аналіз за кримінально-правовими правилами оцінки, спираючись на досліджені докази, серед яких можуть бути и? висновки експерта. Допустимість висновку лінгвістичноі? семантико-текстуальноі? експертизи докладно описано у постанові Касаціи?ного кримінального суду Верховного суду від 02.11.2022 року за єдиним унікальним номером судової справи 761/1790/19. Таким чином, з метою дотримання стороною захисту засади розумності строків, сторона захисту просить суд постановити ухвалу, якою призначити ДНДЕКЦ МВС Украі?ни лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, поставивши перед експертом питання щодо того, чи містяться ознаки вимагання у висловлюваннях обвинуваченого ОСОБА_4 , які зафіксовані в результаті проведення НСРД, а саме: 1) 16.08.2024 року (протокол про хід проведення НСРД від 19.08.2024 на 5 арк.); 2) 16.08.2024 року (протокол про хід проведення НСРД від 27.08.2024 на 4 арк.); 3) 29.08.2024 року (протокол про хід проведення НСРД від 03.09.2024 на 3 арк.), - підсумовує зміст свого клопотання адвокат ОСОБА_5 ..

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, оскільки, на його переконання, цей вид експертизи не може встановити факту вимагання неправомірноі? вигоди лише за трьома протоколами НСРД, а факт вимагання обвинуваченим ОСОБА_4 неправомірноі? вигоди буде доведено у ході судового розгляду в порядку змагальності, сукупністю усіх доказів, зібраних стороною обвинувачення на підтвердження винуватості ОСОБА_4 .. Також прокурор ОСОБА_3 поставив під сумнів доцільність, у випадку якщо суд дійде переконання про її призначення, проведення цієї експертизи саме ДНДЕКЦ МВС Украі?ни з місцерозташуванням у Києві, вважає, що державні експертні заклади у м. Львові цілком здатні виконати цю експертизу.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали подане клопотання про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи з підстав, зазначених в ньому. Додатково адвокат ОСОБА_5 зазначив, що звертався до різних державних експертних установ, і лише ДНДЕКЦ МВС Украі?ни надав йому відповідь, що така експертиза експертами установи буде проведена у визначені законодавством строки 90 днів, тому просить суд призначити цю експертизу саме в цьому закладі, оскільки він являється державним і в ньому експертиза безсумнівно буде проведена у найкоротші терміни. Зазначає, що у межах цього кримінального провадження триває призначена на досудовому розслідуванні експертиза відео-, звукозапису, а для проведення надано відповідні матеріальні носії, дослідження яких у порядку ст. 349 КПК України заявлено прокурором на стадії судового розгляду.

Заслухавши присутніх сторін кримінального провадження та інших учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, необхідні для вирішення клопотання про призначення у ньому судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, суд при розгляді з метою перевірки наведених у відповідному клопотанні з цього приводу обставин, дійшов наступних висновків.

Статтею 91 КПК України визначено перелік обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, належать: диспозитивність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вимогами частин 1, 2, 6 ст. 22, ч. 1 ст. 26 КПК України встановлено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 84, ст. 101 КПК України, одними з процесуальних джерел доказів є висновки експертів.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд, за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого, за наявності підстав, передбачених у ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частина 1 ст. 242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Своєю чергою, відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України, доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а згідно з ч. 1 ст. 86 вказаного Кодексу, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у встановленому ним порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 87 КПК України, недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод.

На неухильне дотримання процедури отримання доказів, а також їх ретельну перевірку судом на предмет допустимості також звертає увагу і Верховний Суд України у своїй постанові від 16.03.2017 року у справі за єдиним унікальним номером 5-364кс16, від висновків у котрій не відступив й Верховний Суд, та котрі є обов`язковими й враховується судом у межах даного кримінального провадження.

Згідно з правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною у постанові від 25.11.2019 року за єдиним унікальним номером судової справи 420/1667/18, обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК у редакції Закону № 1261-VII); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу».

Згідно з ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Проведення експертизи є процесуальною дією, котра передбачає призначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в галузі науки, техніки, мистецтва або ремесла і які поставлені перед експертом за зверненням сторони кримінального провадження, за дорученням слідчого судді чи суду, або відповіді на які надані експертом за його ініціативою, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідно використати спеціальні знання.

Спеціальні знання можуть відноситися до будь-якої сфери людської діяльності науки, техніки, мистецтва, ремесла. Винятки становлять правові знання. Експерт не вправі вирішувати питання правового характеру (наприклад, чи мало місце вбивство або самогубство; надання кваліфікації дій особи за певною статтею чи частиною статті кримінального закону; чи є нестача результатом розкрадання або недбалості тощо), навіть якщо вони перед ним поставлені.

Судова лінгвістична експертиза визначає фактичні дані про особу автора (чи виконавця тексту) та про умови створення мовного повідомлення (мотивацію, цілі, настанову автора, збиваючі фактори, викривлення відбитої у свідомості інформації, адаптацію мовних засобів до можливостей адресата, маскування мовної ситуації шляхом диктування, навмисного викривлення, створення тексту у співавторстві тощо). Така експертиза дозволяє вирішувати ідентифікаційні, класифікаційні, діагностичні та ситуаційні задачі.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції від 08.10.1998 року № 53/5 (зі змінами та доповненями), лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення та лінгвістична експертиза усного мовлення. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи писемного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній формі. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи усного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений в усній формі і зафіксованій у (відео) фонограмі. У межах лінгвістичної експертизи писемного мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження. У межах лінгвістичної експертизи усного мовлення проводяться ідентифікаційні та діагностичні дослідження усного мовлення особи та семантичні дослідження усного мовлення.

Пунктом 2.1.2 цієї Інструкції визначено, що семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора.

Об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами.

Питання, поставлені перед експертом, вирішуються ним за допомогою спеціальних знань у галузі лінгвістики на основі загальних і окремих норм мови з використанням посібників, академічних наукових праць, словників, довідників та інших наукових джерел.

Експерт у галузі семантико-текстуальної експертизи, не виходячи за межі своїх спеціальних знань (базових та отриманих під час спеціальної підготовки), відповідає на питання про наявність чи відсутність висловлювань, які містять заклики до певних дій (вказується, яких саме дій), погрозу, пропозицію, обіцянку або надання, прийняття, спонукання до надання будь-якої вигоди (вказується, яких саме дій) тощо на основі спеціальних знань у галузі мовознавства. Висновок експерта за результатами таких досліджень не є правовою кваліфікацією, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиції спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень.

За вимогами ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Оцінивши доводи клопотання захисника ОСОБА_5 , враховуючи ту обставину, що відомості, отримані під час проведення вказаних у клопотанні цього захисника НСРД, мають істотне значення для справи, та оскільки проведення таких слідчих дій мало на меті доказування вчинення злочину, який, ставиться в провину обвинуваченому ОСОБА_4 , а також те, що для лінгвістичного (семантико-текстуального) дослідження змісту зафіксованих за результатами НСРД розмов на предмет наявності чи відсутності дій обвинуваченого ОСОБА_4 кваліфікованих стороною обвинувачення за ч. 3 ст. 369-2 КК Украі?ни із кваліфікуючою ознакою «поєднане з вимаганням неправомірноі? вигоди» необхідні спеціальні знання, суд приходить до висновку про існування правових підстав для призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи у даному кримінальному провадженні.

Відтак, відповідно до положень статей 242, 332 КПК України, суд вважає необхідним задовольнити клопотання адвоката ОСОБА_5 та призначити судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, в рамках якої здійснити дослідження викладених у протоколах про хід проведення НСРД від 19.08.2024 року на п`яти аркушах, від 27.08.2024 року на чотирьох аркушах та від 03.09.2024 року на трьох аркушах, з можливим урахуванням також, за необхідності, інших на переконання сторін обов`язкових і необхідних для найбільш повного та об`єктивного проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи документів, доручивши її проведення експертам ДНДЕКЦ МВС Украі?ни, оскільки за їх письмовою відповіддю ця державна установа, поряд з іншими державними експертними установами, виконає таку судову експертизу у найкоротший термін, а державні експертні установи, що знаходяться у м. Львові, не виконують такої судової експертизи, що безпосередньо вбачається з даних їх офіційних сайтів, направивши у розпорядження експертам протоколи про хід проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 19.08.2024 року на п`яти аркушах, від 27.08.2024 року на чотирьох аркушах та від 03.09.2024 року на трьох аркушах, а також копію заяви заявника та витяг Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002242 від 25.11.2024 року, що сприятиме досягненню завдань кримінального провадження, визначених у ст. 2 КПК України, здійсненню кримінального провадження відповідно до засад, визначених ст. 7 КПК України, та реалізації передбачених кримінальним процесуальним законом прав сторін кримінального провадження.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 332 КПК України після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта. У зв`язку із цим судовий розгляд у справі необхідно продовжити.

Керуючись статтями 2, 7, 22, 242, 332, 350, 369, 371-372, 376, 392 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002242 від 25.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, котре надійшло до суду з обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, проведення котрої доручити Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України (вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01024, ).

На вирішення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи поставити таке питання:

-чи містяться ознаки вимагання у висловлюваннях обвинуваченого ОСОБА_4 , котрі були зафіксовані в результаті проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: - 16.08.2024 року (протокол про хід проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 19.08.2024 року на п`яти аркушах); - 16.08.2024 року (протокол про хід проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 27.08.2024 року на чотирьох аркушах); - 29.08.2024 року (протокол про хід проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 03.09.2024 року на трьох аркушах)?

Попередити експертів Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Встановити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України термін проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи не більше, як дев`яносто днів з часу отримання примірника даної ухвали.

У їх розпорядження направити протоколи про хід проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 19.08.2024 року на п`яти аркушах, від 27.08.2024 року на чотирьох аркушах та від 03.09.2024 року на трьох аркушах, а також копії інших наявних у матеріалах даного судового провадження та вже досліджених письмових доказів, необхідні, на переконання суду, для найбільш повного та об`єктивного проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.

Дозволити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України, в разі необхідності, звертатися з відповідними клопотаннями до ініціатора проведення зазначеної експертизи та/чи до суду.

На час проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи оголосити перерву в розгляді цього судового провадження та призначити наступне судове засідання з урахуванням можливого строку проведення вказаної експертизи.

Ухвала суду, в силу ч. 2 ст. 392 КПК України, окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене у ч. 1 цієї статті.

Текст ухвали у повному обсязі проголошувався 22 грудня 2025 року о 14:30 хв.

Суддя ОСОБА_7