УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області:

в особі судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

заявника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне справу за заявою ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР була розподілена слідчому судді ОСОБА_4 .

12.12.2025 року скаржником ОСОБА_3 подана до суду заяву про відвід слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_4 .

Свою заяву обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_4 перебуває скарга на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 05.12.2025 р. про вчинення суддею Рівненського міського суду ОСОБА_5 кримінальних правопорушень. 12.12.2025 р. розгляд скарги призначено на 18.12.2025 р.

Слідчий суддя ОСОБА_4 є головою Рівненського міського суду безпосереднім адміністративним керівником судді ОСОБА_5 , який є фігурантом його заяви до ДБР.

Це створює об?єктивний конфлікт інституційних ролей, оскільки голова суду має повноваження адміністративного впливу на роботу суддів, зокрема щодо: організації їхньої діяльності та контролю ефективності; розподілу навантаження; погодження графіків відпусток; участі у формуванні характеристик та висновків до органів суддівського

врядування; оцінки роботи суду в цілому.

У такій конфігурації голова суду фактично має здійснювати судовий контроль за розслідуванням можливих кримінальних дій свого підлеглого. Це суперечить стандарту безсторонності, оскільки створює обґрунтований сумнів у неупередженості та незалежності судді, що заборонено статтями 75 і 76 КПК України.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав свою заяву та просив її задоволити.

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час місце та дату розгляду справи був повідомлений належним чином. Однак подав до суду заяву про розгляд заяви у його відсутність.

Заслухавши учасників судового процесу, перевіривши доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку, що вказану заяву слід задовольнити з таких підстав.

Статтею 75 КПК України передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичічи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за на явності інших обставин, які викликають сумнів у його не упередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст.80 КПК України, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Заява про відвід повинна бути вмотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Згідно ч.2 ст.82 КПК України, у разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) судді, який здійснює судове провадження одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб"єктивного та об"єктивного критеріїв. За суб"єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об"єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, та "Веттштайн проти Швейцарії" п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, встановлено, що суддя заявляє самовідвід від участі у розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення по справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Частина 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає, що кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд йог о справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до загальних принципів, що витікають із практики ЄСПЛ, безсторонність (неупередженість) суду означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання га поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, йол о склад, достатні гарантії того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (іншими словами чи не викликала поведінка судді об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача) («Fey проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року. Series А № 255. пп.28 та ЗО. «Wettstein проти Швейцарії», № 33958/96. п.42. ECHR 2000-ХІІ).

А тому, з метою виключення сумніву щодо об`єктивності розгляду справи, з метою забезпечення умов, за яких в учасників судового розгляду та в очах стороннього розумного спостерігача не виникало б будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, заяву про відвід слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.81, 82, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - задовольнити.

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР- передати в канцелярію суду для визначення слідчого судді відповідно до ч.1ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_6