Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/21/25
Провадження № 1-кп/499/58/25
У Х В А Л А

про звернення застави в дохід держави

08 жовтня 2025 року селище Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі судді ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 (далі також прокурор), обвинуваченої ОСОБА_4 (далі також обвинувачена, особа) та її захисника адвоката ОСОБА_5 (далі також захисник) розглянув у відкритому, судовому засіданні, в режимі відеоконференції, питання про звернення застави в дохід держави, в кримінальному провадженні № 0000643 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Одеси, останнє відоме місце проживання квартира АДРЕСА_1 , яка не працює, має базову середньою освітою, не заміжня, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України (далі також КК),

У С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке

1.1. 13 січня 2025 року прокурор подала до Іванівського районного суду Одеської області, обвинувальний акт кримінального провадження № 0000643 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 307 КК (далі також кримінальне провадження, справа).

1.2. Слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ухвалою від 22 жовтня 2024 року обрав стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 18 грудня 2024 року включно, та визначив обвинуваченій в якості альтернативного запобіжного заходу заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121120 гривень (далі також ухвала від 22 жовтня 2024 року, а.с. 178-181).

Одеський апеляційний суд ухвалою від 21 листопада 2024 року скасував ухвалу від 22 жовтня 2024 року та застосував стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 18 грудня 2024 року включно, та визначив обвинуваченій в якості альтернативного запобіжного заходу заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 гривень (а.с. 184-186).

Слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ухвалою від 16 грудня 2024 року продовжив стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування до 17 січня 2025 року включно та визначив обвинуваченій в якості альтернативного запобіжного заходу заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 69560 гривень у разі внесення застави на підозрювану покладено обов`язки передбачені частиною 5 статті 194 КПК а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися з селища Іванівка Березівського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, контактних номерів мобільного телефону; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні (далі також ухвала від 16 грудня 2024 року).

17 грудня 2024 року за ОСОБА_6 вніс за обвинувачену заставу в розмірі 60560 гривень внаслідок чого вона звільнена з-під варти.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 20 січня 2025 року зупинив судове провадження щодо розгляду обвинувального акта кримінального провадження №0000643 до розшуку обвинуваченої ( далі ухвала від 20 січня 2025 року).

05 червня 2025 року обвинувачена доставлена до суду.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 05 червня 2025 року застосував стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 25 липня 2025 року (а.с. 85-89).

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 01 вересня 2025 року продовжив стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 24 жовтня 2025 року (а.с. 213-217).

Суд вирішує питання про звернення застави в дохід держави.

2. Суд встановив такі обставини

Платіжна інструкція №0.0..1 від 17 грудня 2024 року свідчить, що ОСОБА_6 вніс за обвинувачену заставу у розмірі 60560 гривень.

2.3. Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти звернення застави в дохід держави, оскільки обвинувачена порушила зобов`язання, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, які були покладені на неї ухвалою від 16 грудня 2024 року.

Обвинувачена, захисник у судовому засіданні не заперечували проти звернення застави в дохід держави, яку перерахувати на рахунок ЗСУ.

ОСОБА_6 у судовому засідання просив повернути йому внесену суму застави.

3. Положення закону, якими суд керувався такі

Підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб (пункт 1 частини 7 статті 42 Кримінального процесуального кодексу України, далі КПК).

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (частина 1 статті 131 КПК).

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення у якому обвинувачується (пункти 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК).

Застава є запобіжним заходом (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (частина 1 статті 182 КПК).

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності (частина 2 статті 182 КПК).

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків (частина 3 статті 182 КПК).

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання (частина 9 статті 182 КПК).

4. Мотиви постановлення ухвали такі

4.1. Суд зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань. Внесення за підозрюваного (обвинуваченого) застави іншою особою (заставодавцем) є її добровільним рішенням і свідомими цілеспрямованими діями та згодою нести майнову відповідальність в межах розміру застави за негативну (протиправну) процесуальну поведінку підозрюваного, обвинуваченого. Метою застосування застави є запобігання порушенню обвинуваченою (підозрюваною) покладених на неї обов`язків способом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення.

У разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава, зокрема, якщо обвинувачена, що належно повідомлена, не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила заздалегідь про причини свого неприбуття, суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності звернути заставу (її частину) в дохід держави.

Запобіжний захід у вигляді застави повинен забезпечувати виконання обвинуваченою обов`язків, які покладені на неї судом, так і загальних процесуальних обов`язків, встановлених та покладених на неї процесуальним законом, зокрема, пунктом 1 частини 7 статті 42 КПК. Неявка належним чином повідомленої обвинуваченої за викликом до суду без поважних причин та/або не повідомлення суду про причини своєї неявки, є підставами для звернення застави в дохід держави, що зокрема, прямо передбачено приписами частини 8 статті 182 КПК.

4.2. Суд вважає, що підстави застосування щодо обвинуваченої такого заходу кримінально-процесуальної відповідальності були чіткими, зрозумілими та передбачуваними як обвинуваченій (підозрюваній на час застосування запобіжного заходу), так і заставодавцю ОСОБА_6 .

Натомість обвинувачена, будучи належно повідомленою, не з`явився до суду за викликом без поважних причин та не повідомила про причини свого неприбуття, тобто порушила покладені на неї обов`язки, залишила місце проживання, внаслідок чого суд постановив ухвалу від 20 січня 2025 року щодо розшуку обвинуваченої.

Відтак суд констатує, що обвинувачена невиконала обов`язки регламентовані приписами пункту 1 частини 7 статті 42, частини 8 статті 182 КПК.

Тож застава в розмірі 60560 гривень має бути звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

5. Висновок суду такий

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що заставу необхідно звернути в дохід держави.

Керуючись статтями 8, 9, 177, 182, 369-372 КПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Звернути в дохід держави заставу, яку зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України, що внесена на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області (код отримувача 26302945) заставодавцем ОСОБА_6 за підозрювану ОСОБА_4 в розмірі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят.) гривень, на підставі ухвали слідчого судді Березівського районного суду Одеської області 16 грудня 2024 року.

Копію ухвали направити до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду способом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня проголошення ухвали, а обвинуваченою в той же строк, з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 08 жовтня 2025 року.

СуддяОСОБА_7