Справа №705/4216/25
1-кп/705/935/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2025 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань в режимі відеоконференції кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебувають матеріали кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

До обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого був продовжений та закінчується 15.12.2025.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та в обґрунтування зазначив, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує, а також незаконно впливати на свідків кримінального провадження з метою зміни їх показів та, як наслідок, уникнення або зменшення кримінальної відповідальності.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив суд обрати його підзахисному запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Вважає, що такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку його підзахисного, який уже тривалий час утримується під вартою, з урахуванням, що зазначені прокурором ризики є формальними.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали судової справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до положень ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою суду від 10.07.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який в подальшому був продовжений ухвалою суду до 15.12.2025.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Судом враховується, що не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були раніше враховані судом при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу. Зокрема, ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість можливого покарання, яке йому загрожує, а також його поведінку під час досудового розслідування, а саме ухилення від явки до слідчого.

Також, на думу суду цілком ймовірним є ризик незаконного впливу на свідків та представників потерпілої юридичної особи, з метою примушування їх до зміни показань або відмови від їх надання на його користь, що негативно вплине на хід судового розгляду.

Крім того, як відповідний ризик суд враховує також збройну агресію рф та запровадження воєнного стану в Україні, дія якого триває до 03.02.2026.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що на даному етапі судового розгляду відсутні будь-які інші обставини, які б свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення, не розпочато та через об`єктивні причини не буде завершений до закінчення строку дії запобіжного заходу.

При вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які доведені прокурором в судовому засіданні.

Крім того, суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. В даному випадку, враховуючи, що ОСОБА_4 , обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, вчиненого в період введеного на території України воєнного стану, що свідчить про стійке неприйняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності і характеризують його як особу, що схильна до вчинення кримінальних правопорушень, а тому, на думку суду, продовження строку тримання під вартою обвинуваченому є виправданим.

Враховуючи зазначені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти наявним ризикам, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Таким чином клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню, оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, що виключає необхідність зміни запобіжного заходу на домашній арешт.

Разом з цим, суд не вбачає підстав для зменшення раніше визначеного розміру застави, оскільки не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на строк 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали, а саме до 07 лютого 2026 року включно.

Залишити без змін визначений ОСОБА_4 розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

У разі звільнення ОСОБА_4 з під варти в зв`язку з внесенням застави покласти на нього на строк до 07.02.2026 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатися з міста Умань без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та представником потерпілого в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити, якщо обвинувачений не виконає покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому для відома, та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1