У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , розглянувши матеріали за клопотанням ОСОБА_2 в кримінальному провадженні № 0018394 від 29.08.2025 року,

в с т а н о в и л а:

28.11.2025 року до провадження слідчого судді відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_2 , подане в порядку статті 206 КПК України в рамках кримінального провадження № 0018394 від 29.08.2025 року.

Ознайомившись із матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання особі, яка її подала, виходячи з наступного.

Згідно із ч.1 ст.5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Відповідно до ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 статті 206 КПК України передбачено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Однак, зі змісту клопотання не вбачається, що воно має на меті забезпечити додержання прав особи, яка тримається під вартою в межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду міста Полтави.

Тому подане клопотання не підлягає розгляду в порядку статті 206 КПК України слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Полтави.

Разом із цим, у клопотанні ОСОБА_2 просить:

«1. Запросити у слідчого ДБР, ОСОБА_3 , копії документів та підтвердження, чи здійснювалась перевірка довідки начальника Красногвардійського ВДМУ ГУМВС України від 12.04.2016 року.

2. За потреби самостійно або через слідчого запросити у Чечелівському ВРП м. Дніпра та в органах поліції:

Журнал або записи щодо звернень ОСОБА_4 у поліцію стосовно розшуку ОСОБА_5 (у тому числі з 2007 року та на момент видачі довідки 12.04.2016).

Підтвердження, що ОСОБА_5 перебував у розшуку на дату видачі довідки та на момент 2007 року як стверджує в довідці ОСОБА_6 , що мій батько у розшуку та місцезнаходження було невідоме, тривають пошуки.

3. Надати копії отриманих документів у електронному або іншому зручному для ознайомлення вигляді, щоб я могла використовувати їх у кримінальному провадженні».

Заявниця ОСОБА_2 зазначає, що вона зверталася щодо вказаних фактів до слідчого у межах кримінального провадження № 0018394, однак, на час звернення до слідчого судді з цим клопотанням відповіді не отримала.

Таким чином, аналіз змісту даного клопотання в сукупності з долученими до нього матеріалами, дає підстави дійти висновку, що це клопотання подане заявницею на бездіяльність слідчого по матеріалах кримінального провадження № 0018394 від 29.08.2025 року, досудове розслідування в якому здійснюється Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР у м. Полтаві.

Слідчий суддя зазначає, що порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 розділу ІІІ КПК України.

Згідно і з ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Разом із цим, територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора нормами глави 26 розділу ІІІ КПК України не визначено, а тому при вирішенні цього питання слідчий суддя вважає за необхідне, за аналогією закону, застосувати ті норми КПК України, які регулюють подібні правовідносини. Такою нормою є ч.2 ст.132 КПК України, яка визначає територіальну підсудність розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до цієї норми закону зазначені клопотання розглядаються судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

При цьому суд виходить з положень ч.6 ст.9 КПК України, відповідно до якої у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно з приписами п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

За правилами ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192 КПК України клопотання під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Виходячи з системного аналізу наведених норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду скарг і клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

При цьому, за змістом положень ст.38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють досудове слідство і дізнання) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Отже, системний аналіз положень п.8 ч.1 ст.3 та ч.1 ст.38 КПКУкраїни дає підстави дійти висновку, що органом досудового розслідування в конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Національне антикорупційне бюро України, Державне бюро розслідувань), а його підрозділ (управління, відділ), визначений ч.1 ст.38 КПК України.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Зі скарги вбачається, що предметом оскарження заявницею ОСОБА_2 фактично є можлива бездіяльність слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про Державне бюро розслідувань» Державне бюро розслідувань є юридичною особою публічного права та здійснює свої повноваження безпосередньо і через територіальні управління.

З 01 березня 2021 року у зв`язку із реформуванням органів Державного бюро розслідувань, у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи із дислокацією у всіх областях України.

Під час розгляду скарги встановлено, що заявниця оскаржує можливу бездіяльність уповноваженої посадової особи не ТУ ДБР у м. Полтаві, до складу якого входить Третій слідчий відділ (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР у м. Полтаві, а оскаржується бездіяльність слідчого слідчого підрозділу слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР у м. Полтаві, що фактично розташований в м. Дніпрі за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, 52, тобто в межах територіальної юрисдикції Центрального районного суду міста Дніпра і не належить до територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду міста Полтави.

З огляду на вказане, клопотання (скарга) повинне бути подане до суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться слідчий підрозділ органу досудового розслідування, а саме до Центрального районного суду міста Дніпра, розташованого за адресою: вулиця Володимира Антоновича, 59, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49006.

Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 цього Кодексу, повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді, тобто подана з порушенням правил територіальної підсудності.

На підставі викладеного, зважаючи на те, що вказане клопотання (скарга) не підлягає розгляду в Шевченківському районному суді міста Полтави, так як слідчий підрозділ органу досудового розслідування не знаходиться в межах територіальної юрисдикції цього суду, слідчий суддя приходить до висновку про повернення скарги особі, яка її подала.

Разом із тим, відповідно до положень ч.7 ст.304 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст.9, 38, 303, 304, 306, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и л а:

Клопотання ОСОБА_2 в кримінальному провадженні № 0018394 від 29.08.2025 року - повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1