Справа № 138/3460/25
Провадження №11-кп/801/1251/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора в режимі відеоконференції ОСОБА_6

обвинуваченого в режимі відеоконференції ОСОБА_7

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05 грудня 2025 року про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Витава Тиврівського району Вінницької області, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , із середньою освітою, одруженого, не працюючого, не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. 149 ч. 3, 156 ч. 2, 301? ч. 1, 301? ч. 2, 301? ч. 3, 301? ч. 4 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05 грудня 2025 року задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_6 про продовження раніше обраного запобіжного заходу.

Продовжено ОСОБА_7 , обвинуваченому за ст. 149 ч. 3, 156 ч. 2, 301? ч. 1, 301? ч. 2, 301? ч. 3, 301? ч. 4 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на шістдесят днів до 03 лютого 2026 року включно.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання суд виходив з того, що прокурором під час розгляду клопотання доведено обґрунтованість висунутого обвинувачення, а також продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 ставиться питання про скасування ухвали Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05 грудня 2025 року через істотні порушення кримінального процесуального закону та невідповідність висновків фактичним обставинам провадження. Просить винести своє рішення, яким застосувати до нього менш суворий запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Апеляційна скарга мотивована тим, що клопотання прокурора розглянуто незаконним складом суду, оскільки на початку підготовчого судового засідання сторона захисту відповідно до положень ст. 31, 315 КПК України заявила клопотання про здійснення колегіального розгляду кримінального провадження у складі трьох суддів, натомість клопотання прокурора було розглянуто суддею одноособово. Окрім того суд не взяв до уваги, що в порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 184, ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання прокурора подано з порушенням п`ятиденного терміну до закінчення дії попередньої ухвали, та таке клопотання не надано стороні захисту. Також на переконання захисника прокурор в судовому засідання не довів продовження існування ризиків, на які він посилався у клопотанні, а суд у свою чергу не обґрунтував недостатність менш суворих запобіжних заходів. Окремо захисник вказує на неврахування особи обвинуваченого, який раніше не судимий, позитивно характеризується, понад рік проходив службу у лавах Національної гвардії України (в/ч НОМЕР_1 ), має сім`ю та утриманців, оскільки дружина, мати дружини та його мати мають захворювання та він здійснює за ними постійний догляд.

Позиції учасників судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник - адвокат ОСОБА_8 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника обвинуваченого вважаючи ухвалу суду законною та обґрунтованою.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника обвинуваченого не підлягає до часткового задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційних скарг.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Як убачається з ухвали, місцевим судом зазначені вимоги закону дотримані не у повній мірі, внаслідок чого висновки про необхідність продовження строку ув`язнення обвинуваченого без визначення застави належним чином не умотивовані.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

За змістом ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого та вирішення цього питання відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Висновки щодо стверджуваних строною захисту істотних порушень кримінального процесуального закону.

Суд вважає необгрунтованими доводи захисника про розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою незаконним складом суду через таке.

Установлено, що 27.11.2025 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000093, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2025 по обвинуваченню ОСОБА_7 за ст. 149 ч. 3, 156 ч. 2, 301? ч. 1, 301? ч. 2, 301? ч. 3, 301? ч. 4 КК України та ОСОБА_9 за ст. 301? ч. 4 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справ між суддями від 27.11.2025 визначено склад суду для розгляду кримінального провадження у складі судді ОСОБА_10 .

Ухвалою судді від 01.12.2025 призначено підготовче засідання на 10:30 годин 05.12.2025.

У зв`язку із закінченням 06.12.2025 строку дії ухвали про тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 прокурором 27.11.2025 складено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, яке того ж дня вручено обвинуваченому, про що свідчить долучена до клопотання розписка. Зазначене клопотання подано до суду 05.12.2025 під час підготовчого судового засідання, про що також свідчить відмітка канцелярії місцевого суду.

Повертаючись до доводів апеляційної скарги захисника в частині розгляду клопотання прокурора незаконним складом суду, цей суд входить з того, що статтею 6 Конвенції проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ця норма імплементована також у національне законодавство України й міститься у ст. 21 КПК України, якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Якщо інше не передбачено цим Кодексом, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України (ч. 4 ст. 21 КПК).

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені у ст. 31 КПК України. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох суддів і трьох присяжних.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років.

Крім того, як передбачено ч. 4 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Стала судова практика з цього питання, викладена з-поміж іншого у рішеннях Верховного Суду від 05.06.2024 (справа № 541/1717/23) та від 14.11.2024 (справа № 450/2757/22) вказує на те, що залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду суддею одноособово, та колегією у складі трьох професійних суддів. Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів і гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Можливість вибору між одноособовим та колегіальним складом розгляду кримінального провадження передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Отже, розгляд кримінального провадження судом першої інстанції колегіально у складі трьох суддів, покликаний забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні особливо тяжких злочинів.

Крім того, інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього колегіальним складом суду ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки в такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим. Право на розгляд кримінального провадження колегіальним складом суду є додатковою гарантією неупередженого та справедливого судового розгляду, та невід`ємною складовою права обвинуваченої особи на захист.

Таким чином забезпечення права обвуинуваченого на колегіальний розгляд кримінального провадження як додаткова гарантія неупередженого та справедливого судового розгляду, покликане насамперед здійснити такий (колегіальний) розгляд по суті висунутого обвинувачення у ході судового розгляду (Глава 28 КПК), під час кого цей суд з`ясовує фактичні обставини провадження на підставі наданих сторонами доказів, та надає їм оцінку відповідно до вимог ст. 94 КПК України під час ухвалення остаточного рішення.

Разом з тим, якщо у ході підготовчого судового засідання стороною обвинувачення подано клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, попередньо визначений з дотриманням положень ст. 35 КПК України склад суду не позбавлений можливості розглянути таке клопотання у попередньому складі із наступним визначення колегіального складу за у разі надходження відповідного клопотання сторони захисту.

У цьому провадженні 05.12.2025 суд розглянув клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 а також задовольнив клопотання обвинуваченого про здійснення колегіального розгляду шляхом подальшої передачі судового провадження на повторний автоматизований розподіл для визначення складу колегії суддів.

Стосовно доводів щодо строків звернення до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого та невручення стороні захисту відповідного клопотання, суд зазначає, що відповідно до положень ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання, до якого додаються: копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Як убачається з матеріалів судового провадження зазначені положення прокурором дотримані, оскільки клопотання із додатками вручено обвинуваченому ОСОБА_7 у день його складення 27.11.2025. При цьому кримінальний процесуальний закон не вимагає надання копії такого клопотання захиснику обвинуваченого.

Крім того суд зазначає, що за змістом ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого має бути подане прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

У цьому провадженні таке клопотання подано прокурором із порушенням цього терміну, а саме 05.12.2025 безпосередньо під час підготовчого провадження.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_7 отримав таке клопотання заздалегідь (27.11.2025), відсутні підстави стверджувати про порушення права на захист обвинуваченого внаслідок недотримання строку звернення до суду. Більш того, кримінальний процесуальний закон не містить заборони розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою, поданого з пропуском строку, встановленого ч. 1 ст. 199 КПК України, проте до закінчення дії попередньої ухвали.

Таким чином допущене порушення кримінального процесуального закону (ч. 1 ст. 199 КПК) не є таким, що суттєво вплинуло або могло вплинути на повноту та об`єктивність судового розгляду.

Висновки щодо застосування виключного запобіжного заходу

Стосовно продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд зазначає, що у цьому провадженні ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні ряду тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень під час дії воєнного стану та з використанням уразливого стану малолітньої потерпілої.

Як зазначив місцевий суд, підставою вважати ризик ухилення від суду, є усвідомлення обвинуваченим тяжкості імовірного покарання на тривалий термін ув`язнення. Також тривале знайомство із малолітньою потерпілою та використання її уразливого стану через вік із високою імовірністю свідчить про можливий незаконний вплив з метою зміни показань.

Сукупність цих обставин вказує на неможливість застосування менш суворих запобіжних заходів, у тому числі домашнього арешту.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422-1 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05 грудня 2025 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. 149 ч. 3, 156 ч. 2, 301? ч. 1, 301? ч. 2, 301? ч. 3, 301? ч. 4 КК України, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та не може бути оскаржена у касаційному порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: