Провадження 1-кс/522/5050/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000217 від 27.08.2025 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Згідно клопотання, 27.08.2025 до ЧЧ відділення поліції № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області надійшов рапорт капітана поліції ОСОБА_4 , про те, що 27.08.2024 року, під час несення служби, приблизно о 21:25 за адресою: м. Одеса, вул. Маловського, 1, було зупинено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого виявлено речовину зовні схожу на наркотичну.

На місці події дізнавачем було прийнято рішення про затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п. 2 ч. 1 ст. 298-2 КПК України, та 27.08.2025 о 22:56 останнього було затримано.

Під час проведення затримання, на підставі ч. 7 ст. 223 КПК України, дізнавачем було проведено обшук речей затриманого ОСОБА_5 , під час якого було вилучено: дві пігулки із маркуванням «IС». Вказане було вилучено та опечатано в спеціальний пакет NPU 2026451.

Також ОСОБА_5 під час затримання пояснив, що вилучаємі в нього пігулки це наркотичний засіб метадон, який він зберігав з метою особистого вживання.

В подальшому 27.08.2025 року прийнято постанову про визнання вилучених речей речовими доказами в кримінальному провадженні.

Прокурор до суду не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, в зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності слідчого.

У відповідності до ч.4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведено за відсутності учасників судового провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів, оскільки всі особи, які беруть участь у судовому провадженні до суду не з`явилися.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали які обґрунтовують його доводи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, клопотання прокурора про арешт майна, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З клопотання та наданих до нього матеріалів, вбачаються підстави у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме з метою забезпечення збереження вилучених у кримінальному провадженні речей та документів, які за обставинами кримінального провадження є речовими доказами, відповідають критеріям, зазначеним уст. 98 КПК України, зокрема використані як засоби вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди та є предметом злочину, тобто є доказом злочину, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому, завданням арешту майна є запобігання можливості приховування або знищення, оскільки його незастосування може призвести до втрати доказів, що перешкоджатиме розслідуванню та встановленню істини у кримінальному провадженні.

Прокурором в клопотанні конкретно вказаний перелік майна, на яке належить накласти арешт, а також до нього додані документи, якими він обґрунтовує його доводи.

Таким чином, суд вважає, що клопотання є законним, обґрунтованим, та підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 27.08.2025 під час обшуку проведеного при затриманні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , речі, опечатані в спеціальний пакет NPU 2026451 а саме: дві пігулки із маркуванням «IС».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: