Справа №: 398/6956/25
провадження №: 1-кс/398/1640/25
УХВАЛА

Іменем України

"31" жовтня 2025 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заступника начальника СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001853 від 29.10.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Золотарівка Світловодського району Кіровоградської області , українця, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, який має на утриманні чотирьох малолітніх дітей, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

31 жовтня 2025 року слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтоване тим, що 29 жовтня 2025 року близько 17:00 год., ОСОБА_6 , перебував біля магазину «Оптовичок», що розташований по вул. Центральній в селі Войнівка Приютівської територіальної громади Олександрійського району Кіровоградської області, де зустрівся з раніше знайомими ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , для спілкування. В ході розмови між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 виникла словесна перепалка, що переросла в словесний конфлікт,який тривав короткий проміжок часу, після чого ОСОБА_8 направився до себе додому за адресою: АДРЕСА_1 . Цього ж дня, 29.10.2025 після конфлікту з ОСОБА_8 (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_8 29.10.2025 близько 18:20 год. ОСОБА_6 з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на умисне позбавлення життя ОСОБА_8 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин взяв предмет зовні схожий на гранату та прибув до будинку, де мешкає ОСОБА_8 . Зателефонувавши до останнього ОСОБА_6 попросив його вийти до паркану, де реалізуючи свій злочинний умисел на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, діючи умисно та цілеспрямовано, розуміючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки та бажаючи їх настання, реалізував виниклий раніше злочинний умисел, шляхом висмикуванням запобіжної чеки і відпуску скоби, кинув предмет зовні схожий на гранату на подвір`я домоволодіння АДРЕСА_1 , на території якого перебував в цей момент ОСОБА_8 , де граната здетонувала, розірвавшись на подвір`ї, внаслідок чого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав осколкового поранення лівої здухвинної ділянки.

Після цього, ОСОБА_6 , будучи впевненим про доведення злочинного умислу до кінця з місця вчинення кримінального правопорушення зник, прослідувавши до місця свого фактичного проживання.

В подальшому потерпілого ОСОБА_8 було доставлено до КП «Центральна міська лікарня м. Олександрія» Олександрійської міської ради, де йому надано медичну допомогу.

Унаслідок противоправних дій ОСОБА_6 , спрямованих на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з медичною довідкою, виданою КП «Центральна міська лікарня м. Олександрія» Олександрійської міської ради було спричинено тілесні ушкодження у вигляді осколкового поранення лівої здухвинної ділянки.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого як, закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто злочину, передбаченого частиною 2 статті 15 частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

29.10.2025 року слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 було затримано в порядку статті 208 КПК України громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

30.10.2025 року старшим слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 за погодженням прокурора у кримінальному провадженні прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 15частиною 2, статті 115частиною 1 Кримінального кодексу України.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

ОСОБА_6 , має задовільний стан здоров`я, офіційно не працює, не має офіційних коштів для існування, що вказує на те, що підозрюваний не має стійких (міцних) соціальних зв`язків та осіб, які б могли забезпечити належний контроль за ним та його поведінкою, а також забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків у статусі підозрюваної особи.

Крім того, встановлені під час досудового розслідування наявні ризики передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як у разі направлення до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_6 та визнання його судом винним, йому може загрожувати позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років; незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 та свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 у цьому кримінальному провадженні, які є знайомі, мешканцями одного населеного пункту - села Войнівка Олександрійського району Кіровоградської області, причини агресії (ревнощі із-за дружини ОСОБА_6 ); вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований та не має офіційного доходу, вчинив повторний злочин під час перебування відносно нього на розгляді у суді обвинувального акту. Під час проведеного обшуку виявлено за місцем проживання ОСОБА_6 предмети зовні схожі на набої та наркотичні засоби.

Оскільки ОСОБА_6 ,будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме замаху на вбивство, тобто у вчиненні закінченого замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за яке законом передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років - це унеможливлює застосування більш м?яких запобіжних заходів, передбачених статтями 179, 181 КПК України,а саме особисте зобов`язання та домашнього арешту.

Застава не може бути обрана, у силу п. 2 ч. 4 ст.183 КПК України враховуючи, що інкримінується підозрюваному злочин пов`язаний проти життя та здоров`я особи.

Таким чином, метою застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні(п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України), вчиняти нові злочини (п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України).

Беручи до уваги вищевикладене, наявний суспільний резонанс та те, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 ,перебуваючи на волі зможе безперешкодно залишити територію села та області та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчиняти нові кримінальні правопорушення, впливати на потерпілого та свідків, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник просив відмовити у задоволені клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки підозрюваний не збирається переховуватися від органу досудового розслідування та суду, останній перебуває у шлюбі, має п`ятьох дітей, четверо з яких перебувають на його утриманні. Захисник просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою проживання підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання у виді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою фактичного проживання. Зазначив, що хотів налякати потерпілого і на меті не було спричинення тяжких наслідків.

Вислухавши пояснення слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001853 свідчить про те, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було внесено 29.10.2025 року до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

29.10.2025 року в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

30.10.2025 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначених у п. 1-5 ч. 1 вказаної статті. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v.Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява № 42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як зазначено в ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У відповідності до ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років,а також наявність ризиків визначених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду, або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Надаючи оцінку можливості підозрюваному переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій. На користь реального існування вказаного ризику слід віднести ті обставини, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування підозрюваного ОСОБА_6 здається явно переконливою, оскільки підозрюваний, усвідомлюючи те, що вчинив кримінальне правопорушення, яке має незворотній характер та згідно з ст.12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, маючи можливість вільно пересуватися по території України.

Підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винним, так як останні є знайомі, мешканцями одного населеного пункту - села Войнівка Олександрійського району Кіровоградської області.

Підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно не працевлаштований та не має офіційного доходу, вчинив повторний злочин під час перебування відносно нього на розгляді у суді обвинувального акту. Під час проведеного обшуку виявлено за місцем проживання ОСОБА_6 предмети зовні схожі на набої та наркотичні засоби.

Суд приймає до уваги також те, що 25.03.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Наразі триває судовий розгляд, що свідчить про те, що останній не зробив для себе висновків.

Стосовно утримання дітей, слідчий суддя приймає до уваги, те що на утриманні перебуває четверо дітей, одна дитина проживає з матір`ю, офіційно аліменти на утримання дитини не сплачує. Крім того, разом з дружиною ОСОБА_13 виховують трьох дітей та згідно посвідчення мають статус «Багатодітна родина», і відповідно отримують соціальну допомогу від держави. Слід зауважити, що перебування підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом унеможливить його працевлаштування, а відповідно і участі в утриманні дітей.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною кримінального провадження надані докази наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вищевказаним ризикам.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину пов`язаного проти життя та здоров`я особи.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.

Клопотання Заступника начальника СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001853 від 29.10.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його затримання 29.10.2025 року по 27.12.2025 року.

Ухвала слідчого судді діє до 27.12.2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Заступника начальника СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , та прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1