Справа № 569/4440/24
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів

12 січня 2026 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне кримінальне провадження № 0000030 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000030 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_6 подала до суду письмове клопотання про витребування доказів, в якому просить суд витребувати у Служби безпеки України інформацію про те:

1.1. Чи має начальник регіонального органу СБ України статус командира окремої військової частини ?

1.2. В яких випадках службової діяльності начальник регіонального СБ України має право віддавати усний наказ згідно ст. 35 статуту внутрішньої служби ЗС України?

1.3. Який в системі СБ України передбачений механізм фіксації усних наказів керівника (командира), з метою їх подальшої оцінки (законність, правомірність, відповідно до ст. 36 статуту внутрішньої служби ЗСУ, для прикладу як це робиться в ЗСУ, де всі усні накази фіксуються у відповідних журналах (журнал чергового по частині, журнал прийому телефонограм, бойовий журнал) із зазначенням часу, дати, ким відданий наказ, зміст наказу, і особистими підписами тих, хто отримав цей наказ?

1.4. Чи повинні фіксуватись усні накази керівника регіонального органу СБ України в журналі чергового по управлінню або іншому документі? Якщо так, то в якому саме документі?

1.5. По яких питаннях службової, кадрової роботи СБ України допускається віддання усних наказів, а по яких - ні?

1.6. В якій обстановці допускається віддання начальником регіонального органу СБ України усного наказу (відсутність фізичної можливості віддати письмовий наказ, тощо)? 1.7. В який термін після віддання усного наказу керівник регіонального органу СБ України повинен продублювати його письмово та отримати особисті підписи виконавців про доведення до них наказу?

1.8. Як фіксується в системі СБ України отримання підлеглим наказу начальника (командира)?

Також просить витребувати копії наступних документів:

1.1. особової справи ОСОБА_4 в повному обсязі за весь період служби в органах служби безпеки з 1998 року по даний час, та усі без винятків включені до справи документи.

1.2. послужного списку ОСОБА_4 за весь період служби в органах служби безпеки з 1998 року по даний час, та усі без винятків включені до нього документи 1.3. підтверджуючих документів про нагороди, відзнаки, подяки та заохочення ОСОБА_4 за весь період служби в органах служби безпеки з 1998 року по даний час.

Та просить витребувати у Служби безпеки України в Рівненській області копію плану заходів щодо забезпечення режиму секретності в умовах правового режиму воєнного стану, чинного станом на 24.02.2022 року.

В обґрунтування клопотання вказує, що надані докази необхідні з метою з`ясування порядку та підстав прийняття та доведення усних наказів до працівників системи СБУ та порядок відслідкування їх виконання виконавцями. Самостійно отримати ці документи вона не має можливості. Зверталася із адвокатським запитом до СБУ, проте їй було двічі відмовлено.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала своє клопотання, з підстав, викладених у ньому та просила задоволити з метою повного та об`єктивного розгляду справи.

Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти клопотання адвоката ОСОБА_7 , оскільки ним було зроблено запит на надання особової справи обвинуваченої ОСОБА_4 , у відповідь на який СБУ повідомило, що окремі матеріали особової справи ОСОБА_4 містять відомості, що належать до інформації з обмеженим доступом («Для службового користування», «Таємно»).

Вирішуючи вказане клопотання, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

У своєму клопотанні сторона захисту визначила мету такого витребування, яка полягає у тому, що вказані документи мають суттєве значення для встановлення важливих обставин, а саме для доведеності не існування наказу, який обвинувачена ОСОБА_4 нібито умисно не виконала.

У даному випадку суд керується ч. 1 ст. 337 КПК України, згідно з якою судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Втім, суд зазначає, що зазначена інформація, про яку просить сторона захисту витребувати за своїм змістом мають консультативний характер та не стосується витребування.

Крім того, обставини, на з`ясування яких спрямоване клопотання сторони захисту в частині отримання інформації, зазначеної в ч. 1 п.п. 1.1.-1.8., не входять до предмета доказування, визначеного ст. 91 КПК України, та не є складовими висунутого обвинувачення.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 у цій частині не стосується витребування певних доказів, а питання передбачені ч. 1 п.п. 1.1.-1.8. клопотання спрямовані на отримання консультацій з певних питань, що не є предметом доказування у межах пред`явленого обвинувачення, а тому не підлягає до задоволення.

Також, відмовляючи в ч. 2 п.п. 1.1.- 1.3. клопотання про витребування доказів та витребування копії плану заходів щодо забезпечення режиму секретності в умовах правового режиму воєнного стану, чинного станом на 24.02.2022 року, то судом враховується, що особова справа працівника Служби безпеки України містить відомості, які відносяться до інформації з обмеженим доступом, у тому числі персональні дані, службову інформацію, а також відомості, що відповідно до законодавства можуть становити державну таємницю.

Відповідно до вимог Закону України «Про інформацію», Закону України «Про захист персональних даних», Закону України «Про державну таємницю», а також внутрішніх нормативних актів Служби безпеки України, матеріали особових справ співробітників СБУ підлягають спеціальному режиму зберігання та використання і можуть мати гриф обмеження доступу «Для службового користування» або «Таємно».

Як вбачається із відповіді Управління Служби безпеки України в Рівненськіц області № 67/10-93 від12.01.2026 на запит прокурора ОСОБА_3 , що окремі матеріали особової справи ОСОБА_4 містять відомості, що належать до інформації з обмеженим доступом («Для службового користування», «Таємно»).

Водночас у поданому клопотанні стороною захисту не зазначено, які саме документи, чи докази з вказаної особової справи підлягають витребуванню, для дослідження в судовому засіданні, а також не обґрунтовано їх значення для встановлення обставин, що мають значення для справи.

За таких обставин, суд доходить висновку, що витребування таких доказів призвело б до можливого розголошення інформації з обмеженим доступом та державної таємниці, що є неприпустимим у межах даного кримінального провадження.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про безпідставність заявленого клопотання адвоката ОСОБА_7 .

Керуючись ст. 93 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про витребування доказів - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського міського суду

Рівненської області ОСОБА_8