Провадження №11-сс/991/708/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

представника власників майна - адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2025 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000025 від 20.01.2025,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2025 задоволено клопотання прокурора САП ОСОБА_5 та накладено арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 16.10.2025 автомобіля марки Tesla Model X, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , а саме:

-мобільний телефон Xiaomi Redmi 13 Pro, модель 23117RAG86, IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 ;

-планшет Apple Ipad Pro, model A2925, serial C0XK54Q5H3;

Приймаючи дане рішення слідчий суддя виходив з того, що під час обшуку не було надано пароль до планшету та месенджерів WhatsApp та Treema, які знаходяться у виявленому мобільному телефоні, що стало підставою для вилучення технічних пристроїв. Постановою детектива НАБУ від 17.10.2025 призначено комплексну судову комп`ютерно - технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій з метою копіювання інформації, яка міститься на вбудованому носії пам`яті мобільного телефону. Окрім цього, детективом доведена відповідність вилученого майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, вилучене майно визнано речовим доказами.

Не погоджуючись з оскаржуваним рішенням, вважаючи його незаконним, необґрунтованим, прийнятим з істотним порушенням вимог КПК України, представник власника майна ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора САП ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000025 від 20.01.2025.

Вважає, що вилучення технічних пристроїв відбулось з порушенням вимог ст. 168 КПК України, оскільки в сторони обвинувачення були всі необхідні фізичні та технічні можливості для виготовлення повних копій їх вмісту, і така криміналістична копія могла б бути предметом подальшого експертного дослідження. Зазначає, що в протоколі обшуку від 16.10.2025 містяться взаємовиключні формулювання, а саме вказано, що громадянин ОСОБА_7 відмовився повідомити пароль або інший код доступу до свого мобільного телефона, при цьому протоколом зафіксовано, що детективом здійснено огляд вмісту телефона. На думку представника, зазначені розбіжності вказують на порушення порядку доступу до електронного носія інформації, що виключає можливість визнання таких дій законними і може свідчити про спотворення фактичних обставин проведення слідчої дії. Окрім того, вважає, що призначення експертизи 17.10.2025 до моменту накладення арешту на майно 21.10.2025 свідчить про упереджене вирішення питання стороною обвинувачення, оскільки на момент призначення експертизи питання законності володіння, користування та розпорядження вилученим майном не було вирішено судом, а тому детектив діяв поза межами повноважень, визначених КПК України.

Заслухавши доповідь головуючого, пояснення представника власників майна, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення та просив залишити оскаржувану ухвалу без змін, вивчивши матеріали провадження і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

З матеріалів справи вбачається, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000025 від 20.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України. Зокрема розслідується факт можливого вчинення ряду умисних протиправних дій службовими особами АТ «Укрзалізниця» спільно із службовими особами, представниками та бенефіціарними власниками ряду юридичних осіб, направлених на заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» у розмірі орієнтовно 50 000 000,00 грн під час здійснення закупівель філією «Центр діагностики залізничної інфраструктури» (далі - ЦДЗІ) АТ «Укрзалізниця» візків колієвимірювальних за договорами №ЦДЗІ-23/79 від 25.12.2023 (закупівля UA-2023-11-28-004390-a) та №ЦДЗІ-24/44 від 23.12.2024 (закупівля UA-2024-12-04-019439-a), до яких може бути причетний ОСОБА_8

16.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.09.2025 проведено обшук автомобіля «Tesla Model X» (державний номерний знак НОМЕР_5 ), що належить ОСОБА_9 (у фактичному користуванні ОСОБА_8 ). Під час обшуку за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_7 , в якого вилучили вищевказані технічні пристрої, в яких виявлено листування з особою, яка зазначена як ОСОБА_10 . Крім того, на замкнутому екрані планшету відображалось сповіщення поштового сервісу Gmail з текстом «Добрий день. Направляю Вам перелік документів, які необхідно надати фінансового поручителя - юридичної особи за кредитами: ОСОБА_8 .»

Постановою детектива НАБУ ОСОБА_11 від 16.10.2025 указані мобільний телефон і планшет визнані речовими доказами, а постановою детектива НАБУ ОСОБА_12 від 17.10.2025 призначено комплексну судову комп`ютерно?технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій з метою копіювання інформації, яка міститься на вбудованому носії пам`яті мобільного телефону «Xiaomi Redmi 13 Pro», модель 23117RAG86.

Згідно ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно положень ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою збереження речових доказів.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно вимог ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя під час розгляду клопотання прокурора САП про накладення арешту на майно дотримався вказаних вимог закону.

16.10.2025 детективами НАБУ за участі, серед іншого, ОСОБА_7 , якому вручена ухвала про обшук, та його адвоката ОСОБА_6 , проведено обшук автомобіля Tesla Model X, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , який знаходився за адресою м. Київ, вул. Рибальська, 14/16. Під час проведення обшуку, серед іншого, виявлено мобільний телефон мобільний телефон Xiaomi Redmi 13 Pro, модель 23117RAG86, IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 . Під час огляду вказаного мобільного телефону встановлено, що він містить мобільні додатки - месенджери WhatsApp і Threema, захищені паролем доступу, які ОСОБА_7 відмовився надати для дослідження їх вмісту на місці вчинення процесуальної дії. В месенджерах Telegram та Viber виявлено листування з контактом ОСОБА_10 та його родичами.

В ході обшуку також виявлено планшет Apple Ipad Pro, model A2925, serial C0XK54Q5H3, на інформаційній сторінці якого відображено сповіщення в пошті Gmail від ОСОБА_13 з текстом «Добрий день. Направляю Вам перелік документів, які необхідно надати фінансового поручителя - юридичної особи за кредитами: ОСОБА_8 .», що стало підставою вважати про наявність у виявлених пристроях інформації щодо обставин, які встановлюються в даному провадженні. Враховуючи, що ОСОБА_7 відмовився надати паролі для подолання системи логічного захисту виявлених пристроїв, в сторони обвинувачення виникла необхідність в їх детальному огляді та проведенні експертного дослідження, а тому детективами прийнято рішення про їх вилучення та призначено комплексну судову комп`ютерно?технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій.

Окрім цього, 16.10.2025 постановою детектива НАБУ вилучені пристрої визнано речовими доказами як такі, що містять в собі відомості, які мають значення для досудового розслідування і можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. З огляду на зазначене, враховуючи стадію та обставини кримінального провадження, систему логічного захисту, наявність постанови про призначення судової технічної експертизи, приписи ст. 167, 168 та 170 КПК України , колегія суддів вважає вірним висновок слідчого судді про обґрунтованість вилучення мобільного телефону Xiaomi Redmi 13 Pro, модель 23117RAG86 і планшет Apple Ipad Pro, model A2925, serial C0XK54Q5H3, а також можливість застосування до них заходів забезпечення кримінального провадження.

Колегія суддів вважає неспроможними доводи представника власників майна щодо незаконного вилучення технічних пристроїв. Як вбачається з матеріалів справи, дозвіл на відшукування мобільних терміналів зв`язку та планшетних комп`ютерів надано ухвалою слідчого судді ВАКС від 23.09.2025. В ході обшуку на віднайденому планшеті та месенджерах WhatsApp і Threema, розміщених в мобільному телефоні Xiaomi Redmi 13 Pro, виявлено системи логічного захисту, пароль до яких громадянин ОСОБА_7 відмовився надати. З огляду на зазначені обставини, враховуючи неможливість встановити та скопіювати в повному обсязі наявні відомості та можливі видалені файли під час обшуку, виникла необхідність у їх вилученні, що відповідає вимогам ст. 168 КПК України.

Доводи представника про наявність в протоколі обшуку від 16.10.2025 суперечливих відомостей щодо відсутності паролю до виявленого телефону з одночасною інформацією про огляд мобільного пристрою, які, на його думку, свідчать про порушення порядку доступу до електронного носія інформації, передбаченого законом, колегія суддів відхиляє. Згідно відомостей з протоколу обшуку, який підписаний без зауважень, у тому числі громадянином ОСОБА_7 і його адвокатом ОСОБА_6 , вбачається, що не мобільний телефон Xiaomi Redmi 13 Pro мав логічний захист, а мобільні додатки - мессенджери WhatsApp та Threema, паролі до яких ОСОБА_7 не надав, чим унеможливив огляд та копіювання детективами інформації саме з них, а не мобільного телефону в цілому. За таких обставин жодних взаємовиключних відомостей протокол обшуку не містить, відсутнє порушення детективами порядку огляду або несанкціонований доступ до пам`яті пристрою, а мобільний телефон підлягав вилученню з подальшим проведенням судової комп`ютерно?технічної експертизи та експертизи електронних комунікацій.

Окрім того, доводи щодо упередженого вирішення питання стороною обвинувачення зумовлене призначенням експертизи (17.10.2025) до моменту накладення ухвалою суду арешту на майно (21.10.2025) колегія суддів вважає необґрунтованими. Вилучення майна за наявності сукупності обставин з метою проведення експертного дослідження, передбачено ст. 168 КПК України. Прийняття рішення щодо призначення судової експертизи згідно ст.ст. 40, 242 КПК України належить до компетенції слідчого органу досудового розслідування, а тому відповідне рішення до накладення арешту слідчим суддею не свідчить про упереджений ухил. Крім того, згідно матеріалів провадження, винесення постанови про призначення експертизи та направлення до суду клопотання про накладення арешту здійснено в один і той самий день (17.10.2025), що вказує на дотримання стороною обвинувачення розумних строків виконання завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування.

З огляду на зазначене, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов вірного висновку про можливу наявність у вилучених пристроях відомостей про обставини кримінального правопорушення, що встановлюються та можуть в подальшому бути використані як докази. Доводи апеляційної скарги в цій частині вищевикладеного не спростовують. Враховуючи обставини справи та завдання кримінального провадження таке втручання в право володіння майном на даній стадії розслідування є співрозмірним та виправданим, сприятиме досягненню мети щодо повного, швидкого та неупередженого досудового розслідування, а також забезпеченню збереження цього майна. Разом з цим, колегія суддів зазначає, що у разі встановлення інших фактів, їх доведеності чи спростування, у зв`язку з чим відпаде необхідність у застосуванні заходів забезпечення збереження майна, його можна буде повернути власнику в порядку ст. 174 КПК України.

В апеляційній скарзі містяться також інші доводи, які не мають істотного значення, адже не спростовують обґрунтованого висновку слідчого судді щодо накладення арешту на мобільний телефон Xiaomi Redmi 13 Pro, модель 23117RAG86 і планшет Apple Ipad Pro, model A2925, serial C0XK54Q5H3. Відтак, вони не потребують детального аналізу з точки зору викладення мотивів рішення суду апеляційної інстанції виходячи з усталеної практики ЄСПЛ. Так, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain від 09.12.1994, № 303-A, § 29; рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява № 4909/04, § 58).

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що слідчим суддею належним чином перевірено та оцінено доводи клопотання прокурора, які дають підстави вважати, що вилучене під час обшуку майно відповідає критеріям, визначеним у ст.ст.98, 168, 170 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 168, 170, 173, 309, 401, 404, 405, 407, 422, 424 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.10.2025 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000025 від 20.01.2025 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3