Провадження № 1-кс/643/6756/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000661, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України,-

встановив:

Сектором дізнання Харківського РУП № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000661 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 162 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 24.11.2025 року до Харківського РУП №2 надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 24.11.2025 року близька 11:30 невстановлена особа незаконно проникла до її приватного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушила недоторканість її житла. (ІКС ІПНП 43453 від 24.11.2025).

Під час проведення огляду місця події від 24.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , в кімнаті №1 даного домоволодіння, в період часу з 13:40 по 14:50, дізнавачем СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 за вищевказаною адресою, було виявлено в кімнаті №1, змив на ватну паличку з вікна кімнати №1, сліди капілярних ліній на двох відрізках липкої стрічки (з вікна кімнати №1), фрагмент тюлі з нашаруванням РБК.

З кімнати №1 вищевказаного будинку було вилучено змив на ватну паличку з вікна кімнати №1, які запаковано до паперового конверту білого кольору, що має надписи НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ в ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ ХРУП №2 ФАБУЛА: незаконне проникнення до будинку за адресою: АДРЕСА_1 Дізнавач: ОСОБА_5 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_6 (підпис), ОСОБА_7 (підпис),СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_8 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025. сліди капілярних ліній на двох відрізках липкої стрічки (з вікна кімнати №1), які запаковано до полімерного пакету, що має написи «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ, ХРУП №2 ФАБУЛА: незаконне проникнення до будинку за адресою: м. Харків, вул. Варварівська буд.9 Дізнавач: ОСОБА_5 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_6 (підпис), ОСОБА_7 (підпис), СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_8 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025., фрагмент тюлі з нашаруванням РБК, який запаковано до паперового конверту білого кольору, що має надписи«НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ в ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ ХРУП №2 ФАБУЛА: незаконне проникнення до будинку за адресою: м. Харків, вул. Варварівська, буд.9 Дізнавач: ОСОБА_5 (підпис) ПОНЯТІ: ОСОБА_6 (підпис), ОСОБА_7 (підпис), СПЕЦІАЛІСТ ОСОБА_8 (підпис) ДАТА ПАКУВАННЯ 24.11.2025

Постановою дізнавача від 25.11.2025 вилучені предмети визнано речовими доказами.

Враховуючи вищевикладене, для проведення всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та прийняти законні процесуальні рішення в передбачені кримінальним процесуальним законодавством строки необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події предмети: кришку скляну з нашаруванням РБК, мікрооб`єкти( волосся), змиви з нашаруванням РБК зі столу на кухні, є предметами, що мають суттєве значення по вказаному кримінальному провадженню. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу, а також в проведенні судових експертиз, на дослідження яких необхідно надати вилучене майно.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, подавши заяву, в якій просила клопотання розглянути за її відсутності та задоволити.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою дізнавача СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 25.11.2025 вилучені речі, а саме: змив на ватну паличку з вікна кімнати №1, сліди капілярних ліній на двох відрізках липкої стрічки (з вікна кімнати №1), фрагмент тюлі з нашаруванням РБК - визнано речовими доказам.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 25.11.2025, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим 24.11.2025 за адресою: м. Харків, вул. Варварівська, буд.9, в кімнаті №1, а саме: змивом на ватну паличку з вікна кімнати №1, слідами капілярних ліній на двох відрізках липкої стрічки (з вікна кімнати №1), фрагментом тюлі з нашаруванням РБК.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1