Справа № 132/2106/25
Ухвала

Іменем України

13 листопада 2025 року місто КАЛИНІВКА

Калинівський районний суд Вінницької області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Калинівка Хмільницького району Вінницької області, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Калинівського районного суду Вінницької області з 27.06.2025 року перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України.

Судове засідання у даному кримінальному провадженні було призначене судом на 13.11.2025 року на 14год.00хв., про що в передбаченому законом порядку повідомлено учасників судового провадження.

Не дивлячись на вказану обставину, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судове засідання, призначене на 14год.00хв. 13.11.2025 року, не з`явилась, будь-яких заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи, а також доказів на підтвердження поважності причин неявки, не подала.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні надав суду неналежним чином оформлену та незасвідчену копію ухвали судді Господарського суду Львівської області ОСОБА_7 від 30.09.2025 року у справі № 914/209/25 (914/1471/25), та клопотання адвоката ОСОБА_6 від 26.06.2025 року, подане в рамках справи № 914/209/25 (914/1471/25), зазначаючи, що ці документи підтверджують поважність причин неявки адвоката до суду. Просив відкласти розгляд справи, оскільки не погоджується на його проведення за відсутності захисника.

Розглянувши дане клопотання, вислухавши позицію прокурора, дослідивши наявні матеріали судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

Відповідно до вимог статті 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно положень статті 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

За приписами частин першої, другої статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», «Карт проти Туреччини»).

Відповідно до частини першої статті 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Частиною другою статті 47 КПК України визначено, що захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

За частиною першою статті 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно до вимог частини першої статті 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на вимогу, визначену в частини першій статті 324 КПК України, суд зазначає, що вжите слово «одночасно» не означає обов`язкового визнання неповажними причин неприбуття в судове засідання прокурора чи захисника в тому ж засіданні, в якому вони були відсутні, оскільки це позбавило б такого учасника судового провадження природнього права надати свої пояснення щодо підстав відсутності, а тому суд вважає можливим здійснювати встановлення фактичних підстав неприбуття в подальшому під час судового провадження.

Згідно пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

Відповідно до положень статті 12-1 Правил адвокатської етики, адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Згідно статті 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

За рішеннями Європейського суду з прав людини (у справах «Касадо Кока проти Іспанії», «Штойр проти Нідерландів», «Фераарт проти Нідерландів») роль адвокатів у системі правосуддя тягне за собою ряд обов`язків і обмежень, особливо у зв`язку з їх професійною діяльністю, яка повинна бути прямою, чесною і гідною. Професія адвоката є однією з професій, представники якої повинні дотримуватися вищих і більш суворих стандартів поведінки. Не лише загальні стандарти поведінки, але також спеціальні вимоги, встановлені законами, які регулюють діяльність колегії, та правила професійної етики, застосовуються до практики адвоката. Необхідність вимог, встановлених правилами професійної етики, є об`єктивною: лише особі з високою моральною репутацією можливо довіряти брати участь у процесі здійснення правосуддя.

Суд, з урахуванням позиції Європейського суду з прав людини (у справах «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства») вважає, що хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

Зважаючи на обставини даного кримінального провадження, відсутність захисника в судовому засіданні порушує право обвинуваченого на захист.

Будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судове засідання, призначене на 14год.00хв. 13.11.2025 року, не з`явилась, будь-яких заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи, а також доказів на підтвердження поважності причин неявки, не подала.

Надані обвинуваченим ОСОБА_5 копія ухвали судді Господарського суду Львівської області ОСОБА_7 від 30.09.2025 року у справі № 914/209/25 (914/1471/25), та клопотання адвоката ОСОБА_6 від 26.06.2025 року, подане в рамках справи № 914/209/25 (914/1471/25), є неналежними доказами поважності причин неявки захисника на виклик до суду, оскільки неоформлені та незасвідчені в передбаченому законом порядку, та потребують перевірці.

За наведених обставин, своїми діями адвокат ОСОБА_6 залишила без правової допомоги свого підзахисного, чим позбавила його основоположного права на захист, закріпленого у статті 63 Конституції України, порушивши його право на розгляд цього провадження у розумні строки, а також своїми діями перешкодила суду провести судове засідання.

З урахуванням цього, необхідно попередити захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про неприпустимість дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, якій роз`яснити, що відповідно до вимог статті 324 КПК України, суд буде вимушений порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 350, 369-372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відкласти судовий розгляд кримінального провадження на 19 листопада 2025 року на 11год.30хв., через неприбуття захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на виклик до суду.

Попередити захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про неприпустимість дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, якій роз`яснити, що відповідно до вимог статті 324 КПК України, суд буде вимушений порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

З метою перевірки інформації про участь захисника в іншому процесі, невідкладно витребувати з Господарського суду Львівської області відповідні відомості.

Ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою статті 292 КПК України, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.

Суддя