печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002549 від 01.11.2024 року,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0002549 від 01.11.2024, на нерухоме майно, а саме:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 000, на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28.03.2017,посвідченого ПН КМНО ОСОБА_5 за реєстровим № 1660,

- машиномісце у підземному автопаркінгу за адресою: м. Київ, вулиця Андрія Верхогляда (Драгомирова Михайла), будинок 14, гараж 47, реєстраційний номер 000, на підставі договору купівлі-продажу гаражу від 28.03.2017, посвідченого ПН КМНО ОСОБА_5 за реєстровим № 1669,

- машиномісце у підземному автопаркінгу за адресою: м. Київ, вулиця м. Київ, вулиця Андрія Верхогляда (Драгомирова Михайла), будинок 14, гараж 36, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 000, на підставі договору купівлі-продажу гаражу від 28.03.2017, посвідченого ПН КМНО ОСОБА_5 за реєстровим № 1666.

Метою арешту майна є забезпечення ефективності досудового розслідування, зокрема забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У судове засідання особа, яка заявила клопотання не з`явився, про розгляд даного клопотання представник заявника повідомлявся належним чином, причини неявки слідчому судді не відомі.

Адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву про розгляд клопотання у відсутність власника майна, вимоги підтримує та просить задовольнити.

Адвокат ОСОБА_6 подав до суду письмові заперечення.

Слідчий суддя, з урахуванням положень ч. 1 ст. 172 КПК України, вирішив розглянути клопотання за відсутності особи, що не з`явилась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Згідно положенням ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого або прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду. Цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення. Цивільний позивач повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються цивільного позову, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом для інформування та надіслання копій процесуальних рішень потерпілому.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 зазначив метою для арешту майна - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Проте, матеріали клопотання про арешт майна не містять відомостей про те, що ОСОБА_4 є цивільним позивачем у кримінальному провадженні.

За наведених обставин, клопотання про арешт майна задоволенню не підлягає, оскільки подано особою, яка не має права звертатись із клопотанням про арешт майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002549 від 01.11.2024 року - залишити без задоволення.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1