ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , дослідивши клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про проведення допиту свідка у судовому засіданні під час досудового розслідування кримінального провадження №0000154 від 03.04.2023, в порядку ст. 225 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло вказане клопотання захисника ОСОБА_3 , в якому він просив постановити ухвалу про проведення допиту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якості свідка, за місцем розташування Вищого антикорупційного суду, під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000154 від 03.04.2023.

Клопотання обґрунтовується тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №№0000154 від 03.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 КК (в редакції від 04.06.2020); ч. З ст. 15, ч. З ст. 27. ч.4 ст. 28 - ч. З ст. 206 КК; ч. З ст. 15, ч. З ст. 27, ч. 4 ст. 28 - ч. 5 ст. 191 КК; ч. З ст. 27, ч. 4 ст. 28, - ч. 5 ст.

191 КК; ч. 4 ст. 28 - ч. 4 ст. 369 КК України.

У клопотанні захисник зазначив, що відповідно до повідомлення про підозру від 06.02.2025 ОСОБА_2 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- частиною 1 статті 255 КК України, в керівництві структурною частиною злочинної організації;

- частиною 3 статті 15, частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 28, частини 3 статті 206 КК України, в організації незакінченого замаху на протидію законній господарській діяльності, вчинену злочинною організацією, у тому числі службовою особою з використанням службового становища;

- частиною 3 статті 15, частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 28, частини 5 статті 191 КК України, в організації незакінченого замаху на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому злочинною організацією в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах;

- частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 28, частини 5 статті 191 КК України, в організації заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому злочинною організацією в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах;

- частиною 4 статті 28 частини 4 статті 369 КК України, в обіцянці службовій особі надати їй неправомірну вигоду в особливо великому розмірі за вчинення чи невчинення службовою особою в інтересах злочинної організації дій з використанням наданої їй влади та службового становища.

Так, надаючи правничу допомогу ОСОБА_2 в межах кримінального провадження №0000154 від 03.04.2023, захисником було ініційовано проведення опитування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Метою проведення відповідного опитування стала інформація, яка була отримана стороною захисту в межах справи 991/4901/25, при розгляді клопотання сторони обвинувачення про передачу арештованого майна в управління АРМА.

Реалізуючи відповідне право, адвокатом ОСОБА_3 , як захисником ОСОБА_2 , 03 жовтня 2025 року, за добровільної згодою ОСОБА_4 , проведено опитування останньої.

Під час проведення опитування ОСОБА_4 повідомила, що вона неодноразово викликалась до НАБУ для проведення її допиту у якості свідка зі схожих питань також у межах кримінального провадження №0000154 від 03.04.2023.

Так, ОСОБА_4 , зазначила, що її допит детективами НАБУ мав місце: 10.06.2025, 29.08.2025 та 02.09.2025.

Також під час проведення опитування ОСОБА_4 остання зазначила про те, що детективами НАБУ було її попереджено про кримінальну відповідальність за можливе розголошення даних досудового розслідування відповідно до ст. 387 КК України.

В той же час, з слів ОСОБА_4 , сторона захисту ставить схожі питання за своєю суттю, що і детективи НАБУ, а попередження її про кримінальну відповідальність за ст. 387 КК України (в даному кримінальному провадженні), на думку захисника вочевидь є перепоною для сторони захисту ОСОБА_2 , реалізувати надані діючим кримінально процесуальним законодавством України права на захист, в т.ч. збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази.

Під час опитування ОСОБА_4 зазначила, що на питання сторони захисту надалі не бажає відповідати, та з метою унеможливлення будь яких перекручувань та маніпуляцій із її показами, готова дати свої пояснення (покази) виключно в суді.

Зважаючи на викладене, захисник звернувся з клопотанням про допит ОСОБА_4 у судовому засіданні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання захисника, подане в порядку ст.225 КПК України, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Згідно ст.225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Захисник, як на підставу необхідності проведення допиту ОСОБА_4 в судовому засіданні в порядку ст.225 КПК України під час проведення досудового розслідування, посилається на те, що відносно ОСОБА_4 здійснюється тиск з боку детективів НАБУ, за для отримання вигідних для слідства показань, які не відповідають за суттю наданої ОСОБА_4 відповіді. Крім того, під час допитів ставляться одні і ті ж питання, навідні питання. На переконання ОСОБА_4 у протоколах за результатами допитів постійно змінюються відповіді свідка, в необхідному для НАБУ форматі, виходячи з зазначеного ОСОБА_4 (під час надання/отримання пояснень), має місце позапроцесуальний спосіб спілкування зі свідком, під час перерви при допиті, який відбувся 29.08.2025.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що детективом не дотримано вимог до клопотання, поданого в порядку ст.225 КПК України, а саме не зазначено в чому полягає винятковість випадку, пов`язаного із необхідністю отримання показань свідка ОСОБА_4 під час досудового розслідування, в порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження, зокрема іншими свідками.

В той же час чинним кримінальним процесуальним кодексом не врегульовано порядок вирішення питання щодо клопотання, яке не відповідає вимогам ст.225 КПК України, тому слідчий суддя звертається до загальних засад кримінального провадження.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження, зокрема, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 18 ч.1 ст.3 КПК України передбачено, що слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно із ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, диспозитивність, розумність строків.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання захисника ОСОБА_3 підлягає поверненню.

Під час вирішення питання про можливість оскарження ухвали про повернення клопотання, слідчий суддя керується ст. 24 КПК України, згідно з частиною першою якої кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України, а також вимогами ст. 309 КПК України.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 24, 26, 225, 309, 336, 372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про проведення допиту свідка у судовому засіданні під час досудового розслідування кримінального провадження №0000154 від 03.04.2023, подане в порядку ст. 225 КПК України - повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1