Провадження № 1-кс/750/4382/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2025 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого: 23.12.2024 Чернігівським районним судом Чернігівської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, відповідно до ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік; проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

в с т а н о в и в:

03.10.2025 старший слідчий СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням, погодженим прокурором Чернігівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор просила задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний зазначив, що не згоден з повідомленою підозрою, оскільки він не розбивав вітрину холодильника, а лише взяв чужу рибу з пакета біля холодильника та пішов ніким непоміченим. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник заперечив обґрунтованість повідомленої підозри, зокрема щодо правильності кваліфікації діяння ОСОБА_5 ; просив застосувати домашній арешт, а в разі застосування тримання під вартою просив зменшити розмір застави до 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

Слідчим відділом Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002826 від 01.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

01.10.2025 о 21 год. 41 хв. ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення на підставі ст. 208 КПК України.

02.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні захисник і підозрюваний заперечили обґрунтованість повідомленої підозри, останній зазначив, що його дії щодо викрадення чужого майна ніхто не бачив.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені. Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення. Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

На думку слідчого судді, досліджені у судовому засіданні докази є достатніми для твердження, що підозра ОСОБА_5 в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, є обґрунтованою. Зокрема, під час допиту та проведення слідчого експерименту свідок ОСОБА_7 показала, що бачила особу під час вчинення викрадення риби з холодильника та зверталась до нього з приводу його дій; в ході проведення впізнання за фотографіями свідок ОСОБА_7 впізнала підозрюваного ОСОБА_5 . Також причетність останнього до вчинення вказаного правопорушення підтверджено показаннями свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участю вказаного свідка та іншими доданими до клопотання доказами. Правильність кваліфікації діяння органом досудового розслідування, про що в судовому засіданні вказував захисник, не може бути перевірена в цьому судовому засіданні, оскільки для цього слід дослідити всі зібрані в ході досудового розслідування докази й надати їм оцінку, що можливо тільки під час судового розгляду кримінального провадження в межах висунутого обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки років (п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Зважаючи на досліджені в судовому засіданні докази, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

При вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги характер вчиненого протиправного діяння, зокрема вчинення відкритого викрадення чужого майна під час дії воєнного стану; також враховано вік підозрюваного, стан його здоров`я, сімейний і матеріальний стан. Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість і невідворотність покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; при цьому також ураховано, що підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків та офіційного місця роботи. Підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має офіційних джерел доходів, раніше судимий за вчинення кримінального правопорушення проти власності, вчинив нове кримінальне правопорушення під час іспитового строку.

Таким чином, у судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчим суддею розглянута можливість застосування не лише такого запобіжного заходу як тримання під вартою, а й усіх інших, більш м`яких, визначених ст. 176 КПК України, з врахуванням позицій, як сторони обвинувачення, так і захисту. Аналіз матеріалів, наданих суду учасниками справи, доводить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить на даний час належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможе запобігти вказаним ризикам.

У зв`язку з викладеним, клопотання є доведеним і його слід задовольнити.

З урахуванням конкретних обставин учиненого діяння, розміру заподіяної матеріальної шкоди, особи підозрюваного, його майнового та сімейного стану, заставу слід визначити в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 21 год. 41 хв. 01.10.2025.

Визначити розмір застави в сумі 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн 00 коп.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, підозрюваним застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк закінчення дії ухвали 29 листопада 2025 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1