Справа 288/3111/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року . селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в селищі Попільня Житомирської області, клопотання прокурора Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_5 про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою та оголошення у міжнародний розшук відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка села Морозівка, Брусилівського району, Житомирської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження № 0000144 від 21 серпня 2023 року відносно ОСОБА_6 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 21 серпня 2023 року у вечірній час ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 перебували у своєї знайомої ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 , де спільно розпивали спиртні напої.

В ході розпиття спиртних напоїв близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_7 став висловлюватися про те, що залишить ОСОБА_6 та піде до іншої жінки, внаслідок чого між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 виник словесний конфлікт під час якого ОСОБА_6 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, із-за ревнощів, близько 18 години 15 хвилин схопила кухонний ніж, який лежав на столі поруч, та нанесла один удар ОСОБА_7 в область грудної клітини, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді колото - різаної по середньо-ключичній лінії (132 см від підошвової поверхні стопи), від якої йде рановий канал, що проникає в ліву плевральну порожнину з наскрізним ушкодженням лівої легені, проникає в серцеву сорочку з наскрізним ушкодженням передньої стінки правого шлуночка і ушкодженням сосочкового м`яза (рановий канал ушитий пошарово), згідно - медичних документів, дане тілесне ушкодження супроводжувалось лівобічним гемопневмотораксом (кров та повітря в лівій плевральній порожнині та гемоперикардом (кров у серцевій сорочці)). Вказані тілесні ушкодження мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень та знаходяться в непрямому причинному зв`язку зі смертю.

30.08.2023 року ОСОБА_7 , не приходячи до тями, помер в КНП «Обласна клінічна лікарня ім. О.Ф. Гербачевського» Житомирської обласної ради. Відповідно до висновку експерта № 710 від 17.10.2023 року смерть ОСОБА_7 настала від поліорганної недостатності, яка розвинулась як ускладнення гіповолемічного шоку при гострій крововтраті з гіпоксичним ураженням внутрішніх органів внаслідок проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки з ушкодженням лівої легені, правого шлуночка серця. Виявлені тілесні ушкодження перебувають в непрямому причинному зв`язку з настанням смерті.

Своїми діями, які виразились в заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України.

Так, в силу ч. 2 ст. 42 КПК України, ОСОБА_6 є обвинуваченою та згідно п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України як обвинувачена зобов`язана прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений час заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 335 КПК України у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору

Під час судового розгляду у зв`язку з численними неявками до суду та у зв`язку з тим, що місцезнаходження обвинуваченої ОСОБА_6 є невідомим, 24.02.2025 року ухвалою суду останню оголошено в розшук.

Ухвалами від 24.02.2025 року та 08.09.2025 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 та доставку її до Попільнянського районного суду Житомирської області з метою приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В ході здійснення розшуку встановлено, що обвинувачена ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 11.01.2025 року з метою уникнення кримінальної відповідальності використовуючи свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон покинула територію України через пункт пропуску Рава-Руська та до теперішнього часу на територію України не поверталася.

З огляду на обізнаність ОСОБА_6 про те, що стосовно неї в суді на розгляді перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, можливо припустити той факт, що виїзд за межі України обвинуваченою здійснено з метою ухилення від суду та перешкоджання здійсненню кримінального провадження у розумні строки. З огляду на отриману інформацію стосовно обвинуваченої, внутрішньо державний розшук ОСОБА_6 не є ефективним та дієвим. З огляду на викладене, виникла необхідність в оголошенні обвинуваченої ОСОБА_6 у міжнародний розшук та застосування стосовно останньої запобіжного заходу, який у подальшому дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої та виконання покладених на неї обов`язків.

Аналіз норм чинного законодавства дає підстави для висновку, що розшук є комплексом слідчих, оперативно-розшукових, розшукових, інформаційно- довідкових, сигнальних та інших заходів, які здійснюються правоохоронними органами в місцях можливого перебування розшукуваних. В свою чергу, міжнародним розшуком є комплекс зазначених заходів, що заснований на нормах національного і міжнародного права та здійснюються поза межами держави-ініціатора за запитами спеціально уповноважених органів держав, силами правоохоронних запитуваних країн з використанням можливостей Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол.

Розшук особи в Україні та міжнародний розшук особи відрізняється як за територією, на якій здійснюється даний розшук так і суб`єктами, які його здійснюють.

Прийняття судом ухвали про оголошення особи, у розшук, шляхом задіяння міжнародного співробітництва є єдиним способом реалізації та виконання цього рішення суду та встановлення точного місцезнаходження обвинуваченого за кордоном.

Ураховуючи викладене, з метою забезпечення швидкого та неупередженого судового розгляду, забезпечення розумних строків передбачених ст. 28 КПК України, встановлення об`єктивної істини по справі, захисту інтересів потерпілої сторони від кримінального правопорушення, дотримання основоположного принципу невідворотності кримінального покарання, з метою подальшого об`єктивного та безперешкодного розгляду провадження в суді прокурор звернувся до суду з даним клопотанням.

В зв`язку з вказаним прокурор просить задовольнити клопотання та застосувати до обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та оголосити обвинувачену ОСОБА_6 у міжнародний розшук.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задовольнити.

Захисник щодо клопотання прокурора покладається на розсуд суду.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просила справу слухати у її відсутність.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисника, оцінивши доводи заявленого клопотання та дослідивши надані до суду матеріали, приходить до наступних висновків.

Згідно до ч. 7 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом суду, а в разі неможливості заздалегідь повідомити про це суд.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Згідно до ч. 1 ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Таким чином, системний аналіз положень ст.ст. 318, 323 КПК України дає можливість зробити висновок, що участь обвинуваченого у судовому засіданні є обов`язковою, що унеможливлює здійснення судового провадження за його відсутності.

Судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_6 систематично ухиляється від явки в суд, згідно до витягу про перетин Державного кордону України, обвинувачена 11 січня 2025 року о 02.11 годині перетнула кордон України на пункті пропуску Рава-Руська.

Також, як вбачається з повідомлення Відділення поліції № 1 Житомирського РУП № 2 ГУНП в Житомирській області від 09.01.2026 року, ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 24.02.2025 року ОСОБА_6 було оголошено в розшук, а розгляд кримінального провадження зупинено до її розшуку. За результатом проведення розшукових заходів встановлено, що 11.01.2025 року ОСОБА_6 перетнула державний кордон в пункті пропуску «Рава-Руська» та на даний час перебуває за межами України. В зв`язку з наведеними обставинами є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_6 переховується від правосуддя за кордоном з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про оголошення обвинуваченої ОСОБА_6 у міжнародний розшук з метою забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги те, що обвинувачена ОСОБА_6 систематично ухиляється від явки в суд, обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також підлягає оголошенню у міжнародний розшук в межах даного кримінального провадження, суд відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК України вправі без участі обвинуваченої вирішити питання про обрання їй запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених вище обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 порушено з метою запобігання ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Існування ризиків щодо ОСОБА_6 підтверджується тим, що остання обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за місцем проживання та реєстрації відсутня, зв`язків ні з ким не підтримує, соціальні зв`язки обвинуваченої в місці її постійного проживання не є настільки міцними для того, щоб вона на час судового розгляду не переховувалась від суду. Також обвинувачена ОСОБА_6 перебуваючи на свободі має можливість вільного пересування та контактів, спроможна незаконно впливати прямо чи опосередковано на потерпілу з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченій ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з метою забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог статті 335 КПК України у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

На підставі вищевикладеного, суд беручи до уваги, що обвинувачена ОСОБА_6 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності переховується від суду, на виклики суду не з`являється та участь обвинуваченої в судовому засіданні обов`язкова, тому вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити.

Керуючись статтями 318, 335, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_5 про обрання обвинуваченій ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та оголошення у міжнародний розшук - задовольнити.

Оголосити в міжнародний розшук обвинувачену ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку села Морозівка, Брусилівського району, Житомирської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Здійснення міжнародного розшуку обвинуваченої ОСОБА_6 доручити оперативному підрозділу Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області ДСР НПУ із залученням сил та засобів підрозділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Житомирській області.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці села Морозівка, Брусилівського району, Житомирської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження розглянути з її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Копію цієї ухвали вручити обвинуваченій та направити для виконання до Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області ДСР НПУ та Головного управління національної поліції в Житомирській області.

Контроль за організацією виконання ухвали покласти на прокурора Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області, який здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження № 0000144 від 21 серпня 2023 року відносно ОСОБА_6 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України - зупинити до розшуку обвинуваченої.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, встановленого КПК України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду через Попільнянський районний суд Житомирської області протягом семи діб з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1