Номер провадження:1-кс/521/3931/25
У Х В А Л А

ВСТУПНА ЧАСТИНА

м. Одеса, Україна

06 листопада 2025 року

Слідчий суддя Хаджибейського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , здійснив судовий контроль за дотриманням прав свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні № 0000416 від 16.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК.

Сторони кримінального провадження, не приймали участі під час розгляду скарги.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

1.Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Слідчим суддею проводився розгляд скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 щодо встановлення розумних строків прокурору під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000416 від 16.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК.

Скарга розглядалась за ініціативою представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 .

2.Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази.

23.10.2025 року адвокат ОСОБА_4 подав до Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси скаргу (24.10.2025 року надійшла до прокуратури) в порядку ст. 308 КПК щодо недотримання розумних строків під час досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000416 від 16.09.2022 року за ч. 1 ст. 125 КК.

30.10.2025 року поштою ним було отримано рішення заступника керівника окружної прокуратури від 27.10.2025 року, яким було повідомлено, що підстав надавати вказівки прокурору щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень, не вбачається. Такою відповіддю прокурор підтвердив факт відмови в задоволенні скарги особи.

Не погоджуючись з правовою позицією прокурора, скаржник, просить постановити ухвалу, якою скасувати рішення заступника керівника Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси; зобов`язати заступника керівника окружної прокуратури надати прокурору, який здійснює процесуальне керівництво вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій та процесуальних рішень. Окрім того, скаржник просить визначити проведення певних дій обов`язковими і проводити їх деталізацію.

3.Позиції сторін кримінального провадження. Судовий виклик.

Прокурор про день, час та місце розгляду скарги сповіщений належним чином. В судове засідання не з`явився, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Скаржник ОСОБА_3 з?явився до суду 05.11.2025 року на 15.45 год. Засідання не відбулось у зв`язку з відсутністю у суді електроенергії. Надав заяву про розгляд його скарги без його участі. Підтвердив обставини викладені у скарзі і просив скаргу задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що розгляд скарги можливо провести без прокурора враховуючи положення ч. 3 ст. 306 КПК, а також без особи яка подала скаргу, враховуючи, що фактично ОСОБА_3 висловив свою думку безпосередньо у суді.

3.Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановлені ухвали, положення закону яким керувався слідчий суддя.

Вивчивши скаргу та матеріали додані до неї, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектору дізнання ВП № 3 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000416 від 16.09.2022 року за ч. 1 ст. 125 КК.

Скаржник стверджує, що ніяких процесуальних дій у вказаному провадженні не проводиться. Остаточного процесуального рішення орган досудового розслідування не приймає.

Захищаючи свої права скаржник, 23.10.2025 року звернувся до Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси (24.10.2025 року надійшла до прокуратури) зі скаргою на порушення розумних строків здійснення досудового розслідування та необхідності надання відповідних вказівок прокурору для проведення належних процесуальних дій.

Заступник керівника Одеської окружної прокуратури за результатами розгляду такої скарги надав лист відповідь, відповідно до якої повідомив, що дізнавачем виконуються письмові вказівки прокурора. Підстав для надання вказівок прокурору немає.

Положення Закону, які надають право слідчому судді втручатись у правовідносини пов`язані з дотриманням розумних строків є наступні положення п. 18 ч. 1 ст. 3, ст. ст. 28, 113, 114, п. 9-1 ч. 1 ст. 303, ст. 308 КПК. Окремими значними повноваженнями наділені прокурори, які здійснюють нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва розслідуванням.

Даючи оцінку встановленим фактам та обставинам, слідчий суддя не може не звернути увагу на певну системність у нездійсненні дізнання кримінального провадження належним чином.

Так, є об`єктивно встановленим та не ким не оспорюваним фактом проведення дізнання у вказаному провадженні з вересня 2022 року, тобто протягом 3-х (трьох) років.

Даючи оцінку тривалості проведення дізнання, слідчий суддя вважає, що таке розслідування позбавлене ефективності і як наслідок повноти та об`єктивності, що в свою чергу призводить до невиправданого порушення прав потерпілої особи, яке пов`язано з порушенням розумних строків здійснення такого розслідування.

Є очевидним, що при здійсненні дізнання лише дізнавач, відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК, наділений найбільшими процесуальними правами та процесуальною самостійністю під час проведення дізнання, оскільки він визначає основні і додаткові напрями розслідування, приймає і виконує рішення та несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення таких слідчих і процесуальних дій. Так само прокурор здатний впливати на хід та результати розслідування, а тому наданням ним вказівок, а так само виконання самостійно процесуальних дій може суттєво вплинути на зміст провадження.

Разом з тим, певна слабкість, часом досконала безпорадність сторін та інших учасників кримінального провадження, особливо потерпілого і відсутність необхідної можливості для реалізації своїх прав, спонукали законодавця заснувати для цієї мети особливого суб`єкта права, який би здійснював контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів таких осіб слідчого суддю.

Не надаючи оцінку техніці і тактиці дізнання, прийомам, способам і методам розслідування, а також напрямкам процесуальної і слідчої діяльності та її необхідності, слідчий суддя вважає, що відсутність швидкого розслідування при наявності великих владних повноважень, а також визначення меж здійснення дізнання, у сукупності з відсутністю інформаційного забезпечення потерпілої особи про розслідування, свідчить про порушення певних прав такої особи і вимагає втручання слідчого судді, як права на здійснення судового контролю за дотриманням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Втручаючись у розслідування, слідчий суддя зазначає, що будь-які процедурні (слідчі або процесуальні) дії дізнавача повинні відповідати не тільки загальним засадам та принципам здійснення дізнання кримінального провадження, що визначені в Законі, але й відповідати принципам гідності, пропорційності, порядності та розумності. Вимога розумності зобов`язує суб`єкта вибирати дію і здійснювати її так, щоб вона при нормальному розвитку причинно-наслідкових зв`язків досягала б завдань кримінального судочинства. У даному провадженні дії дізнавача та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у провадженні, не були достатніми, швидкими та повними при здійсненні розслідування кримінального правопорушення. Відповідно не був дотриманий розумний баланс (справедлива рівновага) приватних і публічних (суспільних) інтересів. Обставини правопорушення не були дослідженні належним чином, не були прийняті всі необхідні заходи та розумні можливості на розкриття вказаного правопорушення, результатом чого стала втрата часу та унікальних за своєю природою слідів доказів.

На думку слідчого судді, відновити будь-яким шляхом вказане упущення неможливо, оскільки як зазначено вище, унікальність слідової картини конкретного злочину, недовговічність і здатність її розсіюватись під впливом об`єктивних і суб`єктивних чинників зумовлюють необхідність оперативного закріплення доказової інформації.

У даному випадку, якщо доказів для повідомлення будь-якій особі про підозру достатньо, дізнавач зобов`язаний виконати вимоги Глави 22 КПК. Відсутність таких доказів вимагає такої ж справедливої реакції слідчого та прийняття рішення в порядку Глави 24 КПК.

В теперішній час, дізнавач та прокурор, фактично імітують розслідування кримінального провадження, для чого будь-яким шляхом намагається залишити у нерухомому стані кримінальне провадження, не здійснюючи жодних слідчих та розшукових дій (заходів) направлених на реальне розкриття кримінального правопорушення. Відбувається підміна розслідування виконанням процесуальної обрядовості.

Викладені, встановлені обставини, дають право слідчому судді на висновок про те, що дізнавачем та прокурором не виконано завдання кримінального провадження, в тому числі захист особи потерпілого від кримінального правопорушення. Окрім того, такі недобросовісні дії формують у суспільства враження не тільки відсутності швидкого, повного та неупередженого розслідування але й створюють думку про слабкість державної організації всього правоохоронного апарату і як наслідок нездатність реагувати на порушення суспільних відносин.

Загальновідомим є факти, що встановленні Європейським судом з прав людини у справах пов`язаних з порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в частині встановлення надмірної тривалості провадження (безумовно судового), що не відповідала вимозі «розумного строку» (Наприклад Рішення у справі Смірнова проти України від 08.11.2005 року, Заява № 36655/02).

Проводячи певну аналогію у понятті «розумний строк», слідчий суддя вважає, що загалом правосуддя можливо вважати таким, що відповідає вимогам справедливості, якщо розслідування, розгляд і вирішення кримінального провадження здійснюється упродовж розумного строку, незалежно від стадії такого провадження. Ігнорування такого принципу «процесуальної економії» тягне невиправдане і позбавлене сенсу використання часових, фінансових і кадрових ресурсів держави для розгляду (розслідування) такого провадження.

Слідчий суддя, вважає, що відповідь Заступника керівника Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси від 27.10.2025 року, свідчить про поверхневий розгляд скарги ОСОБА_3 . Ті очевидні факти і обставини, які викладені вище слідчим суддею, не враховані заступником керівника прокуратури. Доводам скаржника не наданий належний аналіз та оцінка і як наслідок належний висновок. За формою, відповідь заступника керівника прокуратури більш відповідає певній встановленій формі, яка може бути використана за будь-якою скаргою будь-якої людини.

Відповідно слідчий суддя вважає, що доводи скаржника заслуговують на увагу і вони потребують більш ретельної перевірки.

За змістом ст. 308 та п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК, прокурор під час розгляду скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування, зобов`язаний винести своє процесуальне рішення, яке відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК виноситься у формі постанови.

Формальна беззмістовна відповідь заступника керівника прокуратури від 27.10.2025 року, по-перше не є рішенням прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків; по-друге не містить змістовного аналізу і синтезу як доводів скаржника так і доказів зібраних під час досудового розслідування.

Не виконання зазначених вимог закону, в тому числі щодо форми надання відповіді на скаргу, свідчить про необхідність законної реакції на таке порушення.

Слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати керівника Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси належним чином розглянути скаргу ОСОБА_3 (та/або його адвоката) від 23.10.2025 року (24.10.2025 року надійшла до прокуратури) в порядку ст. 308 КПК та винести відповідну мотивовану постанову за результатами розгляду такої скарги, яка буде відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК.

При винесені постанови, необхідно врахувати повну бездіяльність процесуального керівника прокурора у вказаному кримінальному провадженні та забезпечити провадження належним процесуальним керівництвом і відповідно належним дізнанням.

Враховуючи вимоги скарги, а також викладені вище в ухвалі обставини, слідчий суддя вважає, що таким чином скарга підлягає частковому задоволенню, а саме в частині зобов`язання посадової особи здійснити розгляд скарги від 23.10.2025 року належним чином. В іншій частині вимог скарги необхідно відмовити.

Постановляючи ухвалу, слідчий суддя керується ст. ст. 28, 303-307, 309 КПК.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

1.Висновки слідчого судді.

Скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на рішення (фактично лист) заступника керівника Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси щодо недотримання розумних строків під час дізнання задовольнити частково.

Зобов`язати керівника Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси належним чином розглянути скаргу ОСОБА_3 від 23.10.2025 року (24.10.2025 року надійшла до прокуратури) в порядку ст. 308 КПК у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000416 від 16.09.2022 року за ч. 1 ст. 125 КК та винести відповідну мотивовану постанову за результатами розгляду такої скарги, яка буде відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК.

В іншій частині вимог скарги відмовити.

Копію ухвали направити скаржнику ОСОБА_3 , керівнику Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси.

2.Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту її оголошення і підлягає безумовному виконанню.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1