Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ "ПРАЙМФ`ЮЖЕН", про скасування арешту майна накладеного в рамках кримінального провадження № 0000173 від 08.08.2024, на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 у справі №758/16406/24

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ "ПРАЙМФ`ЮЖЕН", про скасування арешту майна накладеного в рамках кримінального провадження № 0000173 від 08.08.2024, на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 у справі №758/16406/24.

В обґрунтування клопотання представник зазанчає, що 23.12.2024 слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/16406/24, задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва, ОСОБА_5 про накладання арешту на майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках: ТОВ «ПРАЙМФ`ЮЖН» () № НОМЕР_1 , (980-українська гривня), які відкриті в АТ «Сенс Банк» (МФО 300346, ).

Із мотивувальної частини ухвали вбачається, що підставами накладення арешту на грошові кошти є наявність кримінального провадження № 0000173 від 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України.

Так, у межах кримінального провадження № 0000173 від 08.08.2024 жодній особі, в тому числі, посадовим особам ТОВ «ПРАЙМФ?ЮЖН» про підозру не повідомлено; вказаний суб?єкт господарювання також не є будь-яким іншим учасником кримінального провадження; даних, які б свідчили про те, що арештоване майно одержане протиправним шляхом слідчому судді надано не було.

ТОВ «ПРАЙМФ?ЮЖН» є реально діючими суб?єктами економічної діяльності, їх установчі документи, виписки з ЄДРПОУ є чинними, у встановленому законом порядку не скасовані, недійсними не визнані.

У судовому засіданні заявник подане клопотання підтримала із наведених у ньому підстав.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні поданого клопотання.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні слідчого відділу УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000173, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Вході досудового розслідування Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 23.12.2025 у справі №758/16406/24 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «ПРАЙМФ`ЮЖИН» (), які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Сенс Банк» (МФО 300346, ).

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді, арешт на майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом із цим, як встановлено слідчим суддею в ході розгляду клопотання, на даний час ТОВ «ПРАЙМФ`ЮЖИН» не має жодного статусу у кримінальному провадженні.

Крім того, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, органом досудового розслідування також не встановлено.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи представника власника майна про недоцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (відповідно до рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льоннрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Слідчий суддя звертає увагу, що вході розгляду клопотанням прокурором не доведено наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреби у органу досудового розслідування та його актуальність.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ "ПРАЙМФ`ЮЖЕН", про скасування арешту майна накладеного в рамках кримінального провадження № 0000173 від 08.08.2024, на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 у справі №758/16406/24 - задовольнити;

Скасувати арешт майна, накладений на підставі Ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 року у справі № 758/16406/24 на майно ТОВ «ПРАЙМФ?ЮЖН» (), а саме, грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , (980-українська гривня), які відкриті в АТ «Сенс Банк» (МФО 300346, );

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1