Справа № 243/4872/25
Провадження № 1-кп/243/865/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000283 від 14 березня 2025 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Горлівка Донецької області, громадянки України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

До обвинуваченої застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 03 жовтня 2025 року включно.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, на даний час ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час досудового розслідування, не зменшилися та не відпали, оскільки обвинувачена у разі скасування чи зміни обраного запобіжного заходу може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим, з метою запобігання вказаним ризикам просив продовжити обвинуваченій запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

Обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_4 заперечували проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили змінити обвинуваченій запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю. Крім того, захисник вказав, що прокурором не доведено жодного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не обґрунтовано та не доведено неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, зокрема цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю за обвинуваченням.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченій строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ч.ч. 1, 2, 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно вимог ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, офіційно не працює, не заміжня, раніше судима, постійного місця проживання не має. Вказані обставини та дані про особу ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, свідчать, що ризики, на підставі яких обвинуваченій було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою під час досудового розслідування, на даний час не зникли та не зменшились, тому є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі та розуміючи тяжкість покарання, яке їй загрожує може переховуватися від суду, здійснювати вплив на свідків, які ще не були допитані в судовому засіданні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурором доведено обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вищевказаним ризикам, з урахуванням особи обвинуваченої та тяжкості кримінального правопорушення у якому вона обвинувачується.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Оскільки інкриміноване обвинуваченій кримінальне правопорушення спричинило загибель людини, розмір застави суд не визначає, оскільки застосування застави у даному випадку не відповідатиме тяжкості та характеру вчиненого злочину, а також особі обвинуваченої.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 194, 331 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , обвинуваченій у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 23 листопада 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, обвинуваченим протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, а іншими учасниками судового розгляду в той же строк з дня її проголошення.

Суддя Слов`янського міськрайонного

суду Донецької області ОСОБА_1