Номер провадження № 1-кс/756/2686/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 8 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 30.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001947, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з неповною середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

УСТАНОВИВ:

25.09.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 30.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001947, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 30.07.2025, близько 16:05 год. до приміщення Оболонського районного суду м. Києва, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, буд. 2-Є, прибув ОСОБА_4 , який зухвало та агресивно себе поводив, тому ОСОБА_7 було відмовлено ОСОБА_4 у доступі до приміщення Оболонського районного суду м. Києва. У зв`язку з цим, у ОСОБА_8 виник умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного органу ОСОБА_7 побоїв у зв`язку з виконанням останнім службових обов`язків.

У цей же день, о 16 год. 13 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи на вулиці біля вхідних дверей Оболонського районного суду м. Києва, реалізуючи вказаний злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наблизився впритул до ОСОБА_7 та вдарив останнього головою в обличчя, спричинивши йому побої (тілесні ушкодження) у вигляді забою м`яких тканин правої щоки та правого крила носу. Тим самим ОСОБА_4 реалізував свій умисел на заподіяння працівникові правоохоронного органу ОСОБА_7 побоїв у зв`язку з виконанням ним службових обов`язків.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечувала щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за нетяжкий злочин, у вчинення якого він обґрунтовано підозрюється, та бажаючи уникнути відповідальності за вчинене, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Підозрюваний не має будь-яких стримуючих факторів які б могли завадити йому втілити в життя даний ризик.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 відомі усі їх анкетні дані, які зазначені у процесуальних документах, що вручалися стороні захисту у якості додатків до даного клопотання. Підозрюваний шляхом вмовляння, погроз, підкупу або застосування насильства може схиляти свідків, потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказуєте те, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що через відсутність офіційних джерел доходу підозрюваний може вчинити насильницькі дії відносно учасників кримінального провадження, або з корисливих мотивів здійснити злочин матеріального характеру..

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 , у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені слідчим та прокурором ризики не є обґрунтованими, за два місяці не проведено жодної слідчої дії. Просив суд застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 30.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001947, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

30.07.2025 о 16:50 год. ОСОБА_4 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

31.07.2025 о 16:45 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 01.08.2025 підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 29.09.2025.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва від 23.09.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 31.10.2025.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 345 КК України органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол огляду місця події від 30.07.2025;

- протокол затримання особи у порядку ст. 208 КПК України від 30.07.2025;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.07.2025;

- медична довідка з КНП «Центр ЕМД та МК» від 30.07.2025;

- медична довідка з КНП «КМКЛ № 8» від 30.07.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 30.07.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 31.07.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 31.07.2025;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 31.07.2025;

- протокол огляду предмету від 31.07.2025;

- протокол огляду диску від 31.07.2025.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України - у умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків, учинити інше кримінальне правопорушення, тобто існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні не тяжкого злочину, за який передбачено максимальне покарання у виді позбавлення строком до п`яти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його часткового задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 30.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001947, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 37 (тридцять сім) днів строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Альтернативний запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді застави - не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 31.10.2025. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження або не звернення із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1