ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

30 жовтня 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7 ,

під час судового розгляду кримінального провадження № 0000881 від 16.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115; ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого продовжують існувати ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому усвідомлюючи міру покарання, яка йому загрожує, може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними в одному населеному пункті. Незаконний вплив на свідків у цьому ж провадженні може позбавити сторону обвинувачення надати суду належних і допустимих доказів вини ОСОБА_4 . Крім того, ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_6 заперечив щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та зауважив, що у ОСОБА_4 не було умислу на скоєння вбивства та у нього був дозвіл на зберігання вогнепальної зброї, про що останній повідомляв правоохоронців під час затримання. Наголосив, що потерпілий на досудовому розслідуванні, жодного разу не повідомив про те, що фізичне насилля щодо ОСОБА_4 розпочав саме він. Захисник ОСОБА_6 зауважив, що свідки у цьому кримінальному провадженні були допитані під час до судового розслідування. На думку захисника свідки, які можуть змінити свої прокази в судовому засіданні на користь обвинуваченого, відсутні. З огляду на вказане, жодних ризиків, на думку захисника не існує. Жодних підстав, що ОСОБА_4 буде ухилятися від суду, немає. Дії ОСОБА_4 неправильно кваліфіковані. Правових підстав до утримання ОСОБА_4 в умовах слідчого ізолятора немає. У разі зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресою, яка зазначена в матеріалах судової справи, як місце проживання ОСОБА_4 , із застосуванням електронних засобів контролю, то тоді останній буде перебувати під повним контролем органів досудового розслідування, він не зможе знищити знаряддя злочину, яке він передав правоохоронним органам. На думку захисника ОСОБА_6 саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю зможе забезпечити належні поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 .. З огляду на це захисник ОСОБА_6 просить задовольнити клопотання прокурора частково та змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з електронним засобом контролю.

Захисник ОСОБА_5 повністю підтримав клопотання захисника ОСОБА_6 та просив суд долучити до матеріалів справи характеристику на обвинуваченого ОСОБА_4 з місця проживання, згідно якої останній характеризується виключно позитивно.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання сторони захисту.

Потерпілий ОСОБА_7 щодо вирішення заявлених клопотань покладався на розсуд суду.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом.

ОСОБА_4 обвинувачується, зокрема, у вчиненні замаху на особливо тяжкий умисний злочину проти життя та здоров`я особи, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років, а тому зважаючи на усвідомлення покарання, що може загрожувати йому в разі визнання судом винуватим, продовжує існувати достатньо обгрунтований ризик можливого переховування від суду.

Суд бере до уваги, що судовий розгляд кримінального провадження триває, судом ще повністю не вивчені письмові докази сторони обвинувачення, не допитано свідків та потерпілого, а тому залишається існувати ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом зі всіма свідками у цьому кримінальному провадженні проживає в одному населеному пункті. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого від суду, впливу на потерпілого та свідків під час судового розгляду даного кримінального провадження та ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, є доведеними та продовжують уснувати, а тому клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід, зокрема, цілодобовий домашній арешт, про який просить сторона захисту, не зважаючи на наявність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків та позитивної характеристики за місцем проживання може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, суд, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. ст. ст. 177, 183, 194, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 28 грудня 2025 року включно.

Копію ухвали направити для виконання до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - з моменту вручення копії ухвали.

Суддя ОСОБА_9