Номер провадження № 1-кс/243/800/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2025 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю:

- секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

- прокурора - ОСОБА_3 ,

- підозрюваного - ОСОБА_4 ,

- захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні в залі судових засідань № Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування за № 0001418, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янськ Донецької області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 24 липня 2025 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області за ст. 263 ч. 1 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк три роки. Н підставі ст.ст. 75,76 КК України від відбування покарання звільнений з випробуванням на іспитовий строк один рік,

В С Т А Н О В И Л А:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся старший слідчий СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , з Клопотанням, узгодженим з прокурором Слов`янської окружної прокуратури Донецької області, за матеріалами досудового розслідуванняза № 0001418, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно ОСОБА_4 .

Клопотання із додатками відповідає вимогам, передбаченим ст. 184 КПК України.

Згідно з Клопотанням, досудовим розслідуванням встановлено, що 13 листопада 2025 приблизно об 11 годині 25 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився в приміщенні спальної кімнати літньої кухні на території домоволодіння АДРЕСА_2 , де спілкувався зі своєю знайомою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Під час спілкування між ОСОБА_4 , з однієї сторони, та ОСОБА_8 , з іншої, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, трапилася сварка, в ході якої у ОСОБА_4 виник протиправний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті (вбивство) ОСОБА_8 .

ОСОБА_4 перебуваючи у зазначеному місці, в зазначений час, з метою умисного протиправного позбавлення життя ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та те, що отримання осколкових поранень є життєво небезпечними для життя людини, маючи прямий умисел, направлений на позбавлення життя потерпілої, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, при цьому усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання у вигляді смерті ОСОБА_8 , дістав з лівої кишені куртки ручну гранату М-50, та тримаючи її в лівій руці умисно привів у бойову готовність та одразу випрямив ліву руку в бік ОСОБА_8 , яка в цей час знаходилася у сидячому положенні в кріслі навпроти ОСОБА_4 .

У результаті вибуху ручної гранати М-50, ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді розтрощення черепу та обличчя, внаслідок чого померла на місці вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України - тобто, умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині (вбивство).

Окрім цього, в ході досудового розслідування було встановлено, що приблизно на початку листопада 2025 року, більш точного часу та дати під час досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу заводу «Хімпром» у м. Слов`янську Краматорського району Донецької області, на смітнику у виявив гранату типу М-50.

Перебуваючи в зазначеному місці, у вказаний час, у ОСОБА_4 виник протиправний умисел, спрямований на придбання, носіння та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Реалізовуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_4 , всупереч вимогам чинного законодавства України, а саме постанови Верховної Ради України від 17.06.1992 № 2471-ХІІ «Про право власності на окремі види майна», постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576 «Положення про дозвільну систему України», наказу МВС України від 21.08.1998 № 622 «Про затвердження Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими та аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», забрав виявлену гранату, при цьому не маючи наміру повідомити про виявлені предмети в органи влади, тим самим вчинив їх незаконне придбання.

Після чого, маючи на меті подальше зберігання вищезазначеного бойового припасу, а саме гранати типу М-50 для власних потреб, без наміру повідомити про придбаний ним предмет в органи влади, ОСОБА_4 поклав гранату в ліву кишеню куртки, чим здійснив незаконне носіння боєприпасів, та став незаконно зберігати без передбаченого законом дозволу.

13 листопада 2025 року приблизно об 11 годині 25 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 знаходився в приміщенні спальної кімнати літньої кухні на території домоволодіння АДРЕСА_2 , де спілкувався зі своєю знайомою ОСОБА_8 , під час якого дістав з лівої кишені куртки ручну гранату М-50, та тримаючи її в лівій руці умисно привів у бойову готовність та одразу випрямив ліву руку в бік ОСОБА_8 , яка в цей час знаходилася у сидячому положенні в кріслі навпроти ОСОБА_4 . У результаті вибуху ручної гранати М-50, ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді розтрощення черепу та обличчя, внаслідок чого померла на місці вчинення кримінального правопорушення. У результаті вибуху ручної гранати М-50, ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді: вибухова травма, травматична ампутація лівої кінцівки на рівні н/з передпліччя, рвана рана внутрішньої раковини ліворуч, множинні осколкові рани не проникаючі грудної клітки, тупа рана правої верхньої кінцівки.

13 листопада 2025 року в період часу з 12 години 00 хвилин до 13 години 10 хвилин за участю спеціалістів УВТС ГУНП в Донецькій області проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено труп ОСОБА_8 , а також виявлено та вилучено: металеві фрагмент як відповідають уламкам ручної гранати М-50.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 263 ч. 1 КК України - тобто придбання, носіння та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

14 листопада 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15 листопада 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб в умовах Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4», без можливості внесення застави

У судовому засіданні прокурор підтримав Клопотання слідчого та просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні визнав себе винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України та заперечував проти задоволення Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки має постійне місце мешкання, просить обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту .

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки ОСОБА_4 має постійне місце мешкання, просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, додані до Клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчим суддею встановлено наступне.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- Протоколом огляду місця події від 13 листопада 2025 року, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено труп ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слідами вибухової травми, уламки ручної гранати М50 а також інші сліди злочину;

- Показаннями свідків;

- Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України;

- Протоколами проведення слідчих експериментів, та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Надаючи оцінку доводами сторони захисту слідчий суддя зазначає, що висловлені сумніви та заперечення щодо представлених стороною обвинувачення доказів безсумнівно підлягають ретельній перевірці як під час проведення досудового розслідування, так за умови складення Обвинувального акта - судового розгляду, разом з тим на сьогодні слідчий суддя повинен їх розглянути лише в рамках прийняття рішення про наявність обґрунтованості підозри, яка повинна бути розцінена лише з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача.

На думку слідчого судді представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх незаконності.

З огляду на викладене, слід дійти до висновку, що саме за критерієм оцінки «з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача» представлені стороною обвинувачення докази дають можливість на сьогодні вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 115 ч. 1 КК України - тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині (вбивство) та ст. 263 ч. 1 КК України - тобто придбання, носіння та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України.

При цьому, слід дійти до висновку, що саме за критерієм оцінки «з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача» представлені стороною обвинувачення докази дають можливість на сьогодні вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України.

На думку слідчого судді представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх невідповідності чинному законодавству.

Відповідно до ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами ч. 2 вказаної статті, підставою застосування запобіжного заходу є також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду Клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності до пунктів 61 та 62 Рішення Європейського Суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі "Смирнов проти Росії", наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинуватості, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Встановлено, що 14 листопада 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001418 внесено відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України.

14 листопада 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15 листопада 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та особливо тяжкого злочину, за ст. 115 ч. 1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років та за ст. 263 ч. 1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років

Вирішуючи питання наявності ризиків стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину заздалегідь знаючи, що за вчинене ним злочинне діяння, кримінальна відповідальність передбачає міру покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до семи років та особливо тяжкого злочину заздалегідь знаючи, що за вчинене ним злочинне діяння, кримінальна відповідальність передбачає міру покарання у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, з огляду на невідворотність та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, слідчий суддя вважає реальним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України у виді можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі покинути територію України, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу.

Також суд зазначає, що має місце ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 , може вплинути на свідків, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю або погрозою застосування насильства. Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст.23 КПК України.

Суд погоджується, що має місце ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як останній вчинив кримінальні правопорушення в період іспитового строку та посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, в умовах воєнного стану та бажання підозрюваного уникнути відповідальності та тяжкість покарання, що йому загрожує, безумовно свідчать про можливість втечі підозрюваного, та перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинені злочини, в яких підозрюється.

Розглядаючи питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу, а ніж тримання під вартою, суд зауважує, що з огляду на характер інкримінованих злочинів, чітким є переконання суду, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також суд вважає, що обставини, на які посилалась сторона захисту в якості підстав для обрання менш суворого запобіжного заходу, з урахуванням особи підозрюваного, тяжкості та обставин інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та нівелювати встановлені ризики.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для обрання підозрюваному ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, оскільки обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час досудового розслідування з урахуванням його тривалості, відповідає особі підозрюваного, характеру, тяжкості, мотивам та обставинам злочинів, що інкримінуються підозрюваному та покаранню, що може бути йому призначене, в разі визнання його винуватим.

Слідчий суддя вважає, що у Клопотанні, доданих документах, прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Вказані обставини у сукупності та дані про особу ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, свідчать про наявність на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, тому є достатні підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі покинути територію України, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу, може вплинути на свідків, шляхом умовляння чи погроз з метою схилення до дачі неправдивих показань, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим суд вважає, що є законні підстави для обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів, бо саме такий запобіжний захід може у подальшому забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 та створить необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями статті 2 КПК України.

У відповідності до статті 182 КПК України «Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальних рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу».

У відповідності до статті 183 частини 4 КПК України « Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:

- щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи ту обставину, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину та особливо тяжкого злочину, та під час вчинення кримінальних правопорушень було спричинено смерть потерпілої, з урахуванням попередньої поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає можливим не визначати розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 181, 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , за матеріалами досудового розслідування за № 0001418, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» відносно підозрюваного ОСОБА_7 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «тримання під вартою» в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4», на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 12 січня 2026 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4».

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Дніпровського апеляційного суду. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвалу прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повний текст ухвали проголошений 15 листопада 2025 року о 12 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду

Донецької області ОСОБА_1