Провадження № 1-кп/932/1665/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

підготовчого судового засідання

29 грудня 2025 року Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпро клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0012727 від 29.10.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Носівка, Чернігівської області, освіта середня, не одруженого, неповнолітніх дітей не має, не судимого, гранатометника 1 штурмового відділення 3 штурмового взводу 1 штурмової роти військової частини НОМЕР_1 , військове звання солдат, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.5 ст.407 КК України, про призначення обвинувального акту до судового розгляду та продовження строку запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0012727 від 29.10.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.5 ст.407 КК України.

В підготовчому судовому засіданні при з`ясуванні питань, пов`язаних з призначенням обвинувального акту до судового розгляду, прокурор, посилаючись на відповідність обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України та відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України, просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду.

Одночасно, у зв`язку зі спливом застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор просив продовжити запобіжний захід на 60 днів, обґрунтовуючи доцільність продовження запобіжного заходу продовженням існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на час судового розгляду не зменшилися і своєї актуальності не втратили. Обгрунтовуючи вказані ризики, посилався на тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, вчиненого в умовах воєнного стану, суворість покарання, яке може загрожувати обвинуваченому в разі доведення його вини, що з урахуванням його неналежної поведінки після самовільного залишення місця служби вказує на можливість переховування його від суду з метою уникнення покарання. Крім цього, з огляду на стадію судового провадження, на думку прокурора, існує ризик можливого незаконного впливу обвинуваченого на свідків, з якими він разом проходив військову службу, з метою їх схилення до дачі в суді вигідних йому показань, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином або вчинення інших кримінальних правопорушень, що може негативно вплинути на хід судового провадження.

Вказуючи на неможливість запобігання існуючим ризикам та досягнення належної процесуальної поведінки обвинуваченого шляхом застосування до нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу аніж запобіжний захід у виді тримання під вартою, прокурор просив його клопотання задовольнити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.

Обвинувачений і його захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Судом встановлено, що обвинувальний акт складено у відповідності з вимогами ст.291 КПК України, інкриміноване обвинуваченому кримінальне правопорушення підсудне Шевченківському районному суду міста Дніпра, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1 4 частини третьої ст.314 КПК України, не встановлено. Отже, обвинувальний акт підлягає призначенню до судового розгляду суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу, суд виходить з такого.

За змістом ст.ст. 176-178 КПК України, запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого з метою запобігання забезпечення виконання цією особою покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризиків, передбачених цими нормами.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Порядок продовження строку тримання під вартою регулюється статтею 199 КПК України, згідно положень якої прокурор, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, має навести і довести перед судом, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові, які виправдовують тримання під вартою.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд, додержуючись правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу, за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Вирішуючи вказане питання, суд відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, чи є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, чи доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оцінюючи наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою обвинуваченого, суд виходить з характеру та обставин кримінального провадження, суспільної небезпечності і ступеню тяжкості інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, мотивів його вчинення, тяжкості покарання, яке йому загрожує в разі доведення його вини, і погоджується з думкою прокурора про продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та наявність підстав для продовження запобіжного заходу, так як саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даний час забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього законом процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти завдань, передбачених ст.2 КПК України.

Обставин, які б давали суду підстави вважати достатнім застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, судом не встановлено.

Керуючись ст.ст.314-316, 176-178, 183, 197, 199 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Підготовку до судового розгляду вважати завершеною.

Призначити обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.5 ст.407 КК України на 07 січня 2026 року на 15.00 год. і здійснювати його у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати сторони.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому за ч.5 ст.407 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 на 60 днів, по 26 люте 2026 року включно, з можливістю внесення застави в розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп.

При внесенні визначеного розміру застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- прибувати до суду за кожною вимогою;

- утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин кримінального правопорушення.

Строк дії обов`язків у разі внесення застави визначити два місяці з дня її внесення.

Застава у визначеному судом розмірі може бути внесена обвинуваченим або заставодавцем у будь-який момент протягом строку дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення і може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особою, яка тримається під вартою, з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити на гауптвахту ІНФОРМАЦІЯ_2 для виконання.

Резолютивна частина ухвали проголошена 29 грудня 2025 року, повний текст ухвали оголошено 30 грудня 2025 о 08.15 год.

Суддя ОСОБА_1