ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/476/25 Справа № 697/2374/25
УХВАЛА

22 жовтня 2025 року Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2025 року про залишення без задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Черкаського апеляційного суду перебуває на розгляді апеляційна скарга представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2025 року про залишення без задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду вказаного провадження визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

22.10.2025 у судовому засіданні представником ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_6 усно заявлено відвід суддям ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відвід мотивовано тим, що у справі № 703/6221/25 ухвалою Черкаського апеляційного суду від 01 жовтня 2025 року в складі колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 15 вересня 2025 року на бездіяльність працівників Смілянської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. ст. 384, 385 КК України відносно громадина ОСОБА_8 , залишено без змін.

Отже, на думку представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вже приймали рішення у розгляді провадження, яке безпосередньо пов`язане з обставинами, які викладені в апеляційній скарзі на ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2025 року про залишення без задоволення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто вже давали оцінку скарзі ОСОБА_5 від 02.09.2025, яка була адресована до Смілянської окружної прокуратури про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 384, 385 КК України відносно громадина ОСОБА_8 .

При цьому, представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 навів мотиви та обґрунтування своєї незгоди з прийнятим судовим рішенням у справі № 703/6221/25.

Таким чином, посилаючись на п. 4 ст. 75 КПК України вважає, що в даному випадку наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Вислухавши думку скаржника, дослідивши матеріали судового провадження, та встановивши, що скарга представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 15 вересня 2025 року на бездіяльність працівників Смілянської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, у справі № 703/6221/25 (провадження № 11-сс/821/468/25) розглядалась у складі колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , колегія суддів зазначає наступне.

Стаття 75 КПК України визначає вичерпний перелік підстав з яких слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»). Найголовніше як відзначає Європейський суд з прав людини, - це довіра, яку і демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності.

Наявність безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинна встановлюватися згідно з:

(І) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та

(ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (пп. 28, 30 рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24.02.1993 та «Веттштайн проти Швейцарії», заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

За суб`єктивним критерієм «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного» (п.п. 49, 50 рішення у справі «Білуха проти України», заява № 33949/02, рішення від 09.11.2006).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів:

- чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. пп. 27, 28, З0 рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24.02.1993; п. 42 рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, N 33958/96, ЄСПЛ 2000-ХІІ);

- чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (п. 64 рішення у справі «Бочан проти України», N7577/02 від 03.05.2007);

- окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли би викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.п. 29, 31 рішення ЄСПЛ від 15.07.2010 у справі «Газета «Україна-центр» проти України»);

- чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (п.38 рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullarv. United Kingdom) від 10.06.1996).

Надаючи оцінку обґрунтованості усної заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід суддів, суд також бере до уваги, що обставини відводу, на які посилається адвокат ОСОБА_6 не є тими безумовними підставами для відводу суддів, визначеними законодавцем, зокрема в КПК України.

Колегія суддів, зокрема, констатує, що усна заява адвоката ОСОБА_6 не містить посилань на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вони ґрунтуються виключно на припущеннях, а незгода скаржника з мотивами та обґрунтуванням ухвали Черкаського апеляційного суду від 01.10.2025 постановленої колегією суддів до складу якої входили судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є підставою для задоволення відводу.

Відтак у цій частині заява адвоката ОСОБА_6 є необґрунтованою, і в цій частині, як підстава для відводу, не підлягає до задоволення.

Водночас, як указано у Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Отже, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Як встановлено, колегія у складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 розглядала апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 15 вересня 2025 року на бездіяльність працівників Смілянської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. ст. 384, 385 КК України відносно громадина Польщі ОСОБА_9 .

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 01.10.2025 у складі колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 залишено без задоволення. Ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 15 вересня 2025 року залишено без змін.

Отже, враховуючи те, що судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , брали участь у розгляді апеляційної скарги по скарзі представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_5 від 02.09.2025 про кримінальне правопорушення, передбачене ст. ст. 384, 385 КК України відносно громадина Польщі Фурмана ОСОБА_10 , у справі № 703/6221/25, за результатами розгляду якої вказані судді висловили свою позицію, а предметом даної скарги є аналогічна заява від 02.09.2025, з метою недопущення, щоб у стороннього спостерігача виникали сумніви в неупередженості суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , колегія суддів вважає за можливе застосувати положення п. 4 ст. 75 КПК України та в цій частині задовольнити заяву адвоката ОСОБА_6 про відвід суддів.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 82, 83 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и в :

Заяву представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задовольнити частково.

Відвести суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від розгляду апеляційної скарги.

Матеріали апеляційної скарги представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2025 року передати на повторний автоматизований розподіл.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3