ЛЕТИЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ВСТУПНА ЧАСТИНА копія
Єдиний унікальний номер судової справи №678/924/25
Номер провадження №1-кс-678-438/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Летичів скаргу ОСОБА_3 , яка подана його представником адвокатом ОСОБА_4 , в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

учасники судового провадження:

заявник ОСОБА_3 ,

його представник адвокат ОСОБА_4 ,

прокурори: ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

І. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ СУДОМ

1. 13 червня 2025 року до суду надійшла вказана скарга за змістом якої 09 червня 2025 року ОСОБА_3 подав заяву про вчинене кримінальне правопорушення на особистому прийомі у начальника Старосинявського відділу Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_7 й у заяві вказав про вчинення працівниками поліції СПД №1 ВП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 і ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

У заяві про вчинення кримінально правопорушення вказано, що начальник СПД №1 ВП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_10 на прохання ОСОБА_11 , з якою перебуває в дружніх відносинах, дав незаконну вказівку підлеглим працівникам поліції вчинити незаконний тиск на ОСОБА_3 , який звернувся з позовом до суду про усунення перешкод щодо участі у вихованні та спілкуванні з дитиною та встановлення способів участі батька у вихованні дитини.

03 травня 2025 року близько 22 год. ОСОБА_3 побачив колишню дружину ОСОБА_11 , яка перешкоджає йому приймати участь у вихованні доньки, і запитав де й з ким перебуває їх донька, а ОСОБА_11 , користуючись підтримкою ОСОБА_10 , повідомила на лінію 102 про вчинення ним домашнього насильства й ОСОБА_10 , перевищивши свої службові повноваження, діючи в інтересах ОСОБА_11 , дав незаконну вказівку працівникам поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 притягнути ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності.

Працівники поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , виконуючи незаконну вказівку свого керівника ОСОБА_10 , за попередньою змовою між собою, будучи працівниками правоохоронного органу, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою зібрання доказів винуватості ОСОБА_3 та створення видимості роботи, всупереч інтересам служби та в інтересах ОСОБА_11 , провокуючи ОСОБА_3 , який не керував транспортним засобом, не роз`яснили правові наслідки відмови від проходження огляду на стан сп`яніння та незаконно склали стосовно ОСОБА_3 протокол про вчинення адміністративного правопорушення.

Ці ж працівники поліції, діючи в інтересах ОСОБА_12 , яка близько 22 год. 03 травня 2025 року вчинила адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП висловлювалась нецензурною лайкою в громадському місці в адресу ОСОБА_3 і погроз вчинення розправи та заподіяння тілесних ушкоджень в присутності працівників поліції, не склали на неї адміністративних матеріалів й сприяли її уникненню від адміністративної відповідальності.

07 травня 2025 року близько 20 год. ОСОБА_8 і ОСОБА_9 безпричинно, з надуманих підстав, зупинили ОСОБА_3 під час керування ним транспортним засобом і під приводом поверхневого огляду автомобіля провели без ухвали слідчого судді незаконний обшук автомобіля і особисто ОСОБА_3 чим перевищили свої службові повноваження.

За змістом скарги заявник ОСОБА_3 не був повідомлений про результати розгляду звернення у строки, визначені ст. 214 КПК України, не отримав витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР), тому вважає, що має місце незаконна бездіяльність прокурора.

У зв`язку із цим просить суд зобов`язати прокурора Летичівської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР згідно його заяви від 09 червня 2025 року.

ІІ. ПОЗИЦІЯ ОСІБ, ЯКІ БЕРУТЬ УЧАСТЬ У КРИМІНАЛЬНОМУ ПРОВАДЖЕННІ

2. 16 червня 2025 року, 01 і 09 липня 2025 року ОСОБА_3 і його представник адвокат ОСОБА_4 детально навели аргументи на підтримку поданої скарги й просили таку задовольнити, адже в діях працівників СПД №1 ВП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 і ОСОБА_9 є ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, а прокурор незаконно, всупереч вимогам ч. 1 ст. 214 КПК України, протягом 24 годин з часу подання заяви не внесла відомості до ЄРДР.

3. 16 червня 2025 року, 01 і 09 липня 2025 року прокурори Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_5 і ОСОБА_6 заперечили проти задоволення скарги ОСОБА_3 та його представника адвоката ОСОБА_4 й просили відмовити в її задоволенні в зв`язку з необґрунтованістю та безпідставністю, відсутністю ознак кримінального правопорушення.

ІІІ. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

4. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 КПК України передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2). Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4). До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Законодавець у ч. 1 ст. 11 КК України визначив, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Єдиний реєстр досудових розслідувань утворено та ведеться відповідно до вимог КПК України, Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

У п. 2 ч. 1 розділу ІІ Порядок формування та ведення Реєстру вказаного Положення визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Якщо в заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Це, у свою чергу, слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відтак, за наявності у заяві чи повідомленні об`єктивних даних (а не суто гіпотетичних чи уявних), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення, вони повинні бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас, якщо заявник таких даних не наводить, його заява не може вважатися такою, що підлягає обов`язковій реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань. Тобто, навіть якщо заявник стверджує про наявність ознак злочину та певну його кваліфікацію, це не означає, що подія злочину мала місце насправді та що склад кримінального правопорушення наявний, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Отже, КПК України передбачена необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. При цьому, наведена самим заявником у заяві про кримінальне правопорушення правова кваліфікація діяння не є обов`язковою для вказаних суб`єктів. Визначення кваліфікації діяння за відповідною нормою КК України не відносяться ні до компетенції заявника, ні до повноважень слідчого судді (на етапі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань), який не наділений правом перебирати на себе функції сторони обвинувачення та вирішувати питання про попередню кваліфікацію кримінального правопорушення чи впливати на слідчого, прокурора з наданням вказівок про правову кваліфікацію при внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 зазначила, що саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18 зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

5. 09 червня 2025 року ОСОБА_3 подав начальнику Старосинявського відділу Летичівської окружної прокуратури заяву про вчинене кримінальне правопорушення зміст якої є фактично ідентичним змісту скарги, яка є предметом розгляду слідчого судді.

6. 12 червня 2025 року Летичівська окружна прокуратура у відповідь на звернення представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 повідомила, що заява від 09 червня 2025 року направлена за належністю до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області для перевірки.

7. 07 липня 2025 року надійшов лист ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, що матеріали перевірки за скаргою ОСОБА_3 направлені до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому для розгляду та прийняття рішення.

Представник скаржника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 зазначив, що існують обмежені строки розгляду такої категорії скарг і слідчий суддя не обмежений у прийнятті рішення від рішень інших уповноважених органів, тому наполягав на розгляді скарги без матеріалів перевірки.

V. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

8. У поданій до прокуратури заяві про вчинення кримінального правопорушення, у скарзі до слідчого судді ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 викладають обставини вчинення працівниками поліції СПД №1 ВП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 і ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України стверджують, що вони, як працівники правоохоронного органу, виконуючи незаконну вказівку свого керівника ОСОБА_10 , за попередньою змовою між собою, діяли в інтересах третьої особи, зловживали своїм службовим становищем з метою зібрання доказів винуватості скаржника у вчиненні правопорушень, перевищили свої службові повноваження.

9. Однак, саме наявність ознак кримінального правопорушення має бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР, як запобіжний чинник та гарантія для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

При цьому, саме на слідчого судді при розгляді скарги на бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР покладається обов`язок проведення попередньої оцінки (аналізу) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення.

10. Заява ОСОБА_3 про вчинення ОСОБА_8 і ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України базується на твердженні про те, що ОСОБА_10 , як керівник підрозділу правоохоронного органу, діяв в інтересах третьої особи ОСОБА_11 і давав незаконні вказівки підлеглим йому працівникам поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 скласти адміністративні матеріали на ОСОБА_3 , створити незаконні докази його винуватості.

Проте, стверджуючи про надання ОСОБА_10 незаконних вказівок працівникам поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 і координацію їх дій, ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 доказів про це не надають.

Із пояснень ОСОБА_3 та адвоката ОСОБА_4 випливає, що справа про адміністративне правопорушення відносно скаржника за ч. 1 ст. 130 КУпАП наразі перебуває на розгляді у суді, тому на переконання слідчого судді, твердження скаржника щодо незаконності дій працівників поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 щодо не роз`яснення ОСОБА_3 правових наслідків відмови від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння мають бути оцінені судом при розгляді такої адміністративної справи та оцінки наданих поліцейськими доказів (як письмових, так і відеозапису з бодікамер).

Відносно твердження скаржника, що ОСОБА_12 не була притягнута до адміністративної відповідальності слідчий суддя зазначає, що будь-яких доказів факту вчинення такого правопорушення ні до заяви про вчинення кримінального правопорушення, ні до скарги ОСОБА_3 надано не було, однак скаржник не позбавлений можливості в установленому законом порядку звернутись до уповноваженого органу поліції з метою з`ясування даної обставини. Саме по собі твердження про не складення протоколу про адміністративне правопорушення щодо певної особи не може свідчити про те, що за це має бути притягнутий до кримінальної відповідальності начальник підрозділу поліції ОСОБА_10 і поліцейські ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (саме такий висновок випливає із поданої ОСОБА_3 заяви і скарги).

Щодо факту зупинки працівниками поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 скаржника ОСОБА_3 під час керування транспортним засобом слідчий суддя приходить до висновку, що такі дії поліцейських відповідають вимогам п. 2.4 Правил дорожнього руху, що підтверджується й відеозаписом з бодікамери поліцейського. Зокрема, працівники поліції повідомили ОСОБА_3 про причини зупинки, на їх законну вимогу у зв`язку з підозрою на вчинення правопорушення, яка, як вбачається з відео, не підтвердилась, щодо ОСОБА_3 та транспортного засобу, яким він керував, була проведена поверхнева перевірка: щодо водія - шляхом візуального огляду і проведення по поверхні його вбрання рукою, а щодо транспортного засобу шляхом візуального огляду салону (в тому числі, бардачка), на пропозицію водій самостійно надав для огляду також свій гаманець вміст якого також пред`явив. При цьому, працівники поліції лише візуально оглянули салон автомобіля і особисті речі ОСОБА_3 , не торкаючись їх.

Зважаючи на положення ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ч. 4 ст. 8, ст.ст. 34, 35 Закону України «Про Національну поліцію», Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 року № 1456, в умовах воєнного стану працівники поліції мають право на проведення перевірки документів у осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, тому слідчий суддя, виходячи із аналізу наданого ОСОБА_3 відеозапису, приходить до висновку, що працівники поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 не здійснювали ні його особистий обшук, ні обшук транспортного засобу, яким він керував, тому підстав стверджувати про перевищення ними своїх службових повноважень немає.

11. Підсумовуючи вищевикладене, твердження ОСОБА_3 фактично зводяться до незгоди із діями чи рішеннями начальника сектору поліцейської діяльності ОСОБА_10 та підпорядкованих йому працівників поліції ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , які скаржник вважає неправомірними і злочинними, водночас, аналіз поданої скаржником заяви і наданих ним доказів не свідчать про те, що дійсно мало місце вчинення будь-якого кримінального правопорушення, тому підстав для внесення відомостей до ЄРДР на даний час не вбачається в зв`язку із чим відсутня й бездіяльність в діях прокурора.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

12. Встановлені під час розгляду скарги обставини не дають слідчому судді підстав для висновку, що мала місце бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, тому в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 107, 110, 214, 303-306, 369-372 КПК України,

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали суду складений 10 липня 2025 року.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1