Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4318/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду клопотанням про арешт майна.

Зазначав, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Подільської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000017, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування перевіряється інформація про здійснення протиправної діяльності службовими особами структурних підрозділів Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та керівниками підрядних організацій які, зловживаючи службовим становищем, організували протиправний механізм, спрямований на заволодіння та привласнення бюджетних коштів.

З цією метою посадовими особами структурних підрозділів Подільської районної в місті Києві державної адміністрації впродовж 2023-2024 років проведено понад 500 державних закупівель загальною вартістю понад 450 млн. грн.

Разом з тим, наявна інформація вказує, що посадові особи структурних підрозділів Подільської районної в місті Києві державної адміністрації прописували в умовах тендерної документації анти конкурентні умови, що унеможливлює перемогу інших учасників, а перемагали їх афілійовані підрядні організації, які виконують будівельні роботи не в повному обсязі, за значно завищеними цінами та із використанням неякісних будівельних матеріалів.

Враховуючи викладене, з метою встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та притягнення винних осіб до передбаченої законом відповідальності виникла необхідність у проведенні обшуків, в тому числі за місцем знаходження УПРАВЛІННЯ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНОГО ГОСПОДАРСТВА ПОДІЛЬСЬКОЇ РАЙОННОЇ В МІСТІ КИЄВІ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ () за адресою: вул. Костянтинівська, буд., 22/17 (3 поверх), м. Київ, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб.

Так, посадові особи структурних підрозділів Подільської РДА прописували в умовах тендерної документації антиконкурентні умови, що унеможливлює перемогу інших учасників, а перемагали їх афілійовані підрядні організації, які виконують будівельні роботи не в повному обсязі, за значно завищеними цінами та із використанням неякісних будівельних матеріалів.

В подальшому грошові кошти, отримані підрядними організаціями на свої банківські рахунки, як розрахунки по виконанню укладених договорів, з метою обготівкування та зменшення податкових зобов`язань, перераховувались на суб`єкти господарювання з ознаками фіктивності по удаваним правочинам, в основному використовуючи рахунки підконтрольних фізичних осіб-підприємців. Одержані від вказаної незаконної діяльності кошти в подальшому розподіляються між всіма учасниками протиправної схеми із числа посадових осіб підрядних організація та структурних підрозділів Подільської РДА.

Враховуючи викладене, з метою встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та притягнення винних осіб до передбаченої законом відповідальності, 24.03.2025, на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.02.2025 № 758/2686/25 в Управлінні житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації () за адресою: вул. Костянтинівська, буд., 22/17 (3 поверх), м. Київ, слідчим зі складу групи слідчих у даному кримінальному провадженні, проведено обшук, в ході якого у заступника начальника управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_4 вилучено мобільний телефон марки «iPhone 15» чорного кольору в чорному чохлі з сім картою «Лайфселл», ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.

ОСОБА_4 , який є власником телефону, проти задоволення клопотання заперечив, вказавши на те, що добровільно надав доступ до телефону та пароль від нього.

Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що у провадженні Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000017, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначав, що з метою забезпечення збереження речових доказів необхідно накласти арешт на зазначене вище майно.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(абз. 1 ч. 3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор у клопотанні вказав на те, що вилучені речі відповідають ознакам речових доказів, визначених у ст. 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до постанови слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 24.03.2025 мобільний телефон марки «Iphone 15» чорного кольору в чорному чохлі з сім карткою «Лайфселл», IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000017 від 28.01.2025.

Відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(абз. 1 ч. 3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Прокурором у клопотанні доведено, що речі, на які він просить накласти арешт, відповідають критеріям речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані докази, враховуючи мету арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на зазначені у клопотанні речі, вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання та накладення арешту на мобільний телефон марки «Iphone 15» чорного кольору в чорному чохлі з сім карткою «Лайфселл», IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 98, 131, 167, 168, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Iphone 15» чорного кольору в чорному чохлі з сім карткою «Лайфселл», IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим або прокурором.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1