Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4870/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 , звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою, поданою 28.03.2025.

Заявник зазначив, що у порушення вимог КПК України уповноваженими особами Подільського УП ГУНП в м. Києві не внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 28.03.2025, зареєстрованою за вх. № 14710.

В обґрунтування скарги вказав, що за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань мали бути внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

До скарги заявник подав клопотання проводити судовий розгляд без його участі. Будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи, в судове засідання скаржник не з`явився, про причини неявки суд не поінформовано.

Представник Подільського УП ГУНП у м. Києві у судове засідання не з`явився. Про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином. Слідчий суддя ухвалив розглядати скаргу за відсутності представника Подільського УП ГУНП у м. Києві, оскільки його неявка в силу ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, § 1, ст.ст. 303-308

КПК України.

У ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування.

Зокрема, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчому судді підлягає оскарженню бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. У частині 5 цієї статті визначено вичерпний перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт 4).

Положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України встановлено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Матеріалами справи не підтверджується факт реєстрації Подільським УП ГУНП

у м. Києві заяви ОСОБА_3 від 28.03.2025 за вх. № 14710, тобто дотримання вимог ч. 4

ст. 214 КПК України.

Так, до скарги ОСОБА_3 , поданої до Подільського районного суду міста Києва, долучено лише клопотання проводити судовий розгляд без його участі. Інших матеріалів, зокрема зареєстрованої його заяви від 28.03.2025, не долучено.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно з положеннями п. 2 Глави 3 «Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру» Розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя не має змоги перевірити в судовому засіданні факт подання ОСОБА_3 заяви від 28.03.2025 та її зміст.

Слідчий суддя зважає й на таке.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 306 КПК України визначено окремі аспекти здійснення судового контролю в кримінальному провадженні, зокрема, розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, зокрема: такі скарги розглядаються слідчим суддею місцевого суду (слідчим суддею Вищого антикорупційного суду) в скорочені строки (не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги), розгляд здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Таким правовим регулюванням забезпечується ефективний судовий захист прав, свобод чи законних інтересів особи.

Цими приписами визначається як процедура судового розгляду справи (скарги) (за обов`язкової участі певного учасника - скаржника (або його захисника, представника) і можливість розгляду з підстав відсутності, виключно, слідчого, дізнавача чи прокурора), так і визначено низку процесуальних вимог до слідчого судді, слідчого, дізнавача чи прокурора, а також до особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника.

Саме таким є обов`язок скаржника (або його захисника, представника) прибути на судове засідання, в якому розглядається його скарга - він встановлений імперативним приписом, що не передбачає альтернативної поведінки, зокрема зазначення у скарзі прохання про її розгляд без участі автора скарги (або його захисника, представника). Протилежне прямо суперечить вимогам ч. 3 ст. 306 КПК України. Метою участі скаржника в судовому засіданні є сприяння реалізації особою свого права на оскарження рішення, дії чи бездіяльності повноважних осіб, прийняттю об`єктивного та законного рішення, а також демонструє суду заінтересованість особи в результатах розгляду його скарги.

Отже, законом дозволено здійснювати судовий розгляд без участі представника слідчого, дізнавача чи прокурора, й виключається така можливість за умови неявки скаржника.

Натомість скаржник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не поінформувано, що є перешкодою для розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1