Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6084/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ( в режимі відеоконференцзв`язку), підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, маючого середньо-спеціальну освіту, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , судимостей не має згідно вимог ст.89 КК України,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0001119 від 28.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні за №0001119 від 28.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001119 від 28.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з ОСОБА_7 , о 12 годині 15 хвилин, перебували біля будинку за адресою: м. Київ, вул. Білицька, 36, та помітили автомобіль марки «Fiat Doblo», д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ТОВ «Максіс Інжиніринг» на даху якого перебувала монтажна алюмінієва драбина Itoss 3x11.

Після цього у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 раптово виник спільний злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, в умовах воєнного стану ОСОБА_7 та ОСОБА_5 28.04.2025 о 12 годині 16 хвилин, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Білицька, 36, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, діючи спільно, за попередньою змовою, без розподілу злочинних ролей, шляхом зрізу мотузки, яка фіксувала драбину на даху автомобіля, демонтували та таким чином здійснили крадіжку монтажної алюмінієвої драбини Itoss 3x11, яка знаходилась на даху автомобіля марки «Fiat Doblo», д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ТОВ «Максіс Інжиніринг».

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, тим самим спричинили потерпілому ТОВ «Максіс Інжиніринг» () матеріальну шкоду на загальну суму 8220 гривень 30 копійок (без ПДВ).

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, слідчий за погодженням з прокурором скерував до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків та потерпілого; вчинення нових кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених підстав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в режимі відеоконференцзв`зку заперечував щодо задоволення клопотання, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючись на те, що підозрюваний має постійне місце проживання, повністю визнає свою вину та немає судимостей.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника та просив суд обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

29.04.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується наступними доказами: рапортом о/у ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 28.04.2025; протоколом прийняття заяви у ОСОБА_9 від 28.04.2025; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_10 від 28.03.2025; протоколом огляду від 28.04.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 29.04.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 28.04.2025; рапортом о/у ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 від 28.04.2025; постановою про проведення невідкладної слідчої дії від 28.04.2025; протоколом обшуку 28.04.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 28.04.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 28.04.2025; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 28.04.2025; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 28.04.2025; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_7 від 28.04.2025; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 28.04.2025; постановою про визнання речовим доказом від 28.04.2025; постановою про визнання речовим доказом від 28.04.2025; постановою про визнання речовим доказом від 28.04.2025; висновком експерта №1247/25 від 29.04.2025; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 29.04.2025.

На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризики переховування та вчинення нових злочинів підозрюваним з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про його особу встановлено, що ОСОБА_5 проживає разом з матір`ю пенсійного віку, старшим братом, дружиною брата та племінниками, не одружений, не має офіційного місця роботи. Підозрюваний вчинив злочин з метою збагачення, що свідчить про його низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності. А тому, є підстави вважати, що підозрюваний може, з метою уникнення покарання за злочин, зникнути від органу досудового розслідування.

Зважаючи на те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено з метою збагачення, слідчий суддя з урахуванням відсутності доказів про стабільний дохід підозрюваного, вважає доведеним ризик продовження злочинної діяльності.

Не спростовано також ризик впливу на свідків та представника потерпілого.

Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та його наслідки, характер злочинних дій, особистість підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, продовжувати злочинну діяльність та впливати на свідків та представника потерпілого, вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням обов`язків.

Слідчий суддя погодився з позицією прокурора, що особисте зобов`язання чи нічний домашній арешт фактично не будуть дієвими, адже в умовах воєнного стану та дії комендантської години, підозрюваний і без запобіжного заходу повинен бути в помешканні; застосування більш м`якого запобіжного заходу призведе фактичної відсутності запобіжного заходу.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0001119 від 28.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду - на строк 60 днів, тобто до 26 червня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

?не залишати місце проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду, за виключенням часу прямування до укриття та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги;

?прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою;

?утримуватися від спілкування із представником потерпілого та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні, - до 26 червня 2025 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.

Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1