Справа № 297/1788/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

16 травня 2025 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,, обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Берегівського районного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

14.05.2025 року прокурор Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_8 заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0000025 від 09.01.2023 року, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України. Клопотання мотивує тим, що обвинувачений вчинив тяжкий злочини, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 9 років, що може стати причиною його ухилення від суду. Окрім того, ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 31.05.2023 року. обвинувачений був оголошений у розшук. У зв`язку з наведеним просить застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо заявленого клопотання, просив у такому відмовити та застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши учасників судового розгляду та дослідивши матеріали клопотання суд прийшов до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Судом встановлено, що 21.02.2023 року ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду Закарпатської області обрано запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у вигляді нічного домашнього арешту.

18 квітня 2023 року ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 18.04.2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

31.05.2025 року ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області було зупинено кримінальне провадження

Як вбачається з ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Під час розгляду питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом вивчається можливість застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даного питання.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу обвинуваченим на більш м`який запобіжний захід, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується суд при вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Отже, враховуючи викладене, оцінюючи сукупність обставин, а саме те, що обвинувачений має постійне місце реєстрації та фактичне місце проживання, раніше не судимий, відсутність намірів ухилятися від слідства та суду, а також не доведення стороною обвинувачення збереження ризиків переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, суд вважає за можливе обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

При цьому, суд зазначає, що сама тільки тяжкість покарання за ч. 3 ст. 332 КК України не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового засідання. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження.

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_8 про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні № 0000025 від 09.01.2023 року відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком на 60 діб з покладенням наступних обов`язків:

-заборонити залишати місце фактичного проживання за адресою АДРЕСА_1 ,без дозволу слідчого, прокурора або суду з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, щодня;

-прибувати до суду за першою вимогою;

Строк дії ухвали до 15.07.2025 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Берегівський РВП ГУНП в Закарпатській області, який повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це суд.

Роз`яснити обвинуваченому, що працівники органу поліції з метою контролю за поведінкою мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Берегівський районний суд Закарпатської області протягом 5 днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_9