Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/4901/25
Провадження № 1-кс/279/1080/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року м. Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 від 10.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2025 року слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 від 10.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України

В обґрунтування клопотання вказує, що 09.08.2025 близько 17 год 00 хв неповнолітні ОСОБА_5 , ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 , перебуваючи на території приватного домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , відкрито заволоділи чужим майном, а саме велосипедом марки «Україна», який належить потерпілому ОСОБА_8 , чим заподіяли матеріальної шкоди потерпілому, розмір якої встановлюється.

По даному факту 10 серпня 2025 року слідчим слідчого відділення Коростенського РУП ГУНП України в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000598 від 10 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Під час проведення огляду місця події від 09 серпня в період часу з 00 год. 16 хв. по 00 год. 23 хв., а саме подвір`я домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено велосипед марки «Україна».

Постановою слідчого вилучене майно визнане речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене майно може містити інформацію про час, місце, спосіб вчинення злочину, з метою використання в подальшому в якості доказів у кримінальному провадженні, зокрема проведення експертиз, виникла необхідність звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 11.08.2025 розгляд клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 та призначено на 10:00 годин 13.08.2025 року в судовому засіданні Коростенського міськрайнного суду Житомирської області.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження, власник та особа, у володінні якої знаходиться майно, повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не подали.

У зв`язку з неявкою учасників провадження фіксування судового засідання технічними засобами згідно з ч.4 ст.107 КПК не проводилося.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, з урахуванням доводів представника та особи, у якої вилучене майно, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Частиною 1 ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з положенням ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що на спецлінію "102" 09.08.2025 року надійшло повідомлення про те, що 09.08.2025 о 19:58 год за адресою: Коростенський район м. Коростень, вулиця Тихона Кралі буд.37 заявник повідомив , що 10 хв тому відомий ОСОБА_9 та ще двоє чоловіків спричинили йому тілесні ушкодження руками по спині та відкрито викрали велосипед Україна" та алюмінієву проволку. Заявник: ОСОБА_8 .

По даному факту 10 серпня 2025 року слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП України в Житомирській області до ЄРДР було внесено відомості № 0000598 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Під час проведення огляду місця події від 09 серпня в період часу з 00 год. 16 хв. по 00 год. 23 хв., а саме подвір`я домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено велосипед марки «Україна», який на підставі постанови слідчого від 10.08.2025 визнаний речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні слідчого майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, існує розумна підозра вважати, що це майно є предметом, знаряддям та засобом вчинення злочину, отже, наявні достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає, що на початковому етапі досудового розслідування з метою проведення першочергових слідчих дій такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт вилученого майна з метою збереження речових доказів, проведення комплексу судових експертиз відповідає вимозі законності, спрямований на досягнення мети та завдань кримінального провадження, є пропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном, оскільки публічні інтереси переважають над приватними.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого ВС Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, подане з дотриманням строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173,392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_10 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час проведення огляду місця події 09 серпня в період часу з 00 год. 16 хв. по 00 год. 23 хв, а саме подвір`я домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , а саме велосипед марки «Україна», який належить ОСОБА_8 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_11