Провадження по справі № 1-кп/522/2681/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

05 червня 2025 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні №0000058 від 04.01.2025, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеса, громадянина України, з неповною середньою освітою, який перебуває у цивільному шлюбі, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, відносно якого 01.11.2019 направлено обвинувальний акт до Приморського районного суду міста Одеси за ч. 2 ст. 307 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки міста Одеса, громадянки України, з середньою освітою, яка перебуває у цивільному шлюбі, офіційно непрацевлаштованої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, відносно якої 16.01.2025 направлено обвинувальний акт до Приморського районного суду міста Одеси за ч. 2 ст. 309 КК України,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників обвинувачених адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2025 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 04.01.2025, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України, після отримання обвинувального акту не пізніше п`яти днів з дня його надходження, суддя призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , оскільки є ризики, передбачені у п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 , ОСОБА_4 покладається те, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заявили клопотання про об`єднання в одному провадженні обвинувального акту за 522/11491/25, (пр. №1-кп/522/2681/25) за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, справа № 522/18569/19, обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, що вже знаходяться в провадженні судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_8 . Щодо клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, оскільки ризики не доведені. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду - не заперечували.

У судовому засіданні прокурор та обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 підтримали клопотання адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про передачу справи судді ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання в одному провадженні.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд приходить до наступних висновків.

Щодо призначення судового розгляду

Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти у тому числі такі рішення:

2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу;

3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу;

5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Обвинувальний акт підсудний Приморському районному суду м. Одеси.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається.

Під час підготовчого судового засідання клопотань про здійснення виклику певних осіб, які братимуть участь у судовому розгляді не надійшло.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, формулювання обвинувачення.

Підстав для повернення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 прокурору для продовження досудового розслідування у порядку, передбаченому ст.ст. 468-475 КПК України, закриття кримінального провадження у порядку, передбаченому ст. 284 КПК України, немає.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні 0000058 від 04.01.2025 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відповідає вимогам КПК України.

Щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає, що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 , так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме що обвинувачений офіційно не працевлаштований, станом на теперішній час вже притягується до кримінальної відповідальності за ч.2 ст. 307 КК України що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачена ОСОБА_4 раніше не судима, станом на теперішній час вже притягується до кримінальної відповідальності за ч.2 ст. 309 КК України, обвинувачена офіційно не працевлаштована, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Застосування до обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

Тому на підставі викладеного, суд констатує про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, суд приходить до переконання, що прокурором була доведена неможливість застосування на даному етапі розгляду справи відносно обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим вище ризикам та забезпечення їх належної процесуальної поведінки.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2025 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги, що обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, яке карається позбавленням волі на строк до 10 років, враховуючи особу обвинувачених, їх сімейний та майновий стан, вважаю за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у максимальному розмірі інкримінованої обвинуваченим статті, тобто - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Щодо передання справи іншому складу суду для вирішення питання про об`єднання обвинувальних актів в одному провадженні.

Відповідно до ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

Згідно ч.1 ст. 334 КПК України, матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватись в одне провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають.

Згідно ч.2 ст. 334 КПК України, у разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

За змістом ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами). Не можуть бути об`єднані в одне провадження матеріали досудових розслідувань щодо кримінального проступку та щодо злочину, крім випадків, коли це може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду. У таких випадках розслідування злочину та кримінального проступку здійснюється за правилами досудового слідства.

Наведена норма є імперативною і не передбачає можливості вирішення питання про об`єднання іншим складом суду, аніж той, що розглядає кримінальне провадження, яке надійшло до суду першим. Для вирішення такого питання матеріали цього кримінального провадження належить передати суду, встановленому законом складу суду, що розглядає кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001830 від 27.07.2019 за ст. 307 ч.2 КК України відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст. 309 КК України.

Згідно вимог статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження за №0001830 від 27.07.2019 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України (справа №522/18569/19) знаходяться на розгляді в Приморському районному суді м.Одеси, в провадженні головуючого судді ОСОБА_8 з 01.11.2019. У даному провадженні проведено підготовче судове засідання, за результатами якого призначений судовий розгляд кримінального провадження. Разом з тим, судовий розгляд у вказаній справі не закінчено. Крім того, суддею ОСОБА_8 як головуючим суддею розглядається обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

З системного аналізу наведених вище процесуальних норм вбачається, що законодавець не пов`язує можливість об`єднання кримінальних проваджень з певною стадією судового провадження або з обсягом доказів, які досліджуватимуться судом на певній стадії судового розгляду. Тобто, визначальним є наявність підстав та застережень, передбачених ст. 217 КПК України.

Разом з цим, суд, заслухавши клопотання адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , не може погодитись з позицією про передання зазначеного обвинувального акту судді ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання з кримінальними провадженнями на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який вже перебувають в нього на розгляді, оскільки в провадженні судді ОСОБА_8 обвинувальні акти відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не об`єднані в одне провадження та є самостійними справами.

Відтак, в провадженні судді Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_8 перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, справа № 522/848/25, яка перебуває в його провадженні з 16.01.2025.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про призначення обвинувального акту до судового розгляду, про необхідність задоволення клопотання прокурора щодо продовження відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у максимальному розмірі інкримінованої обвинуваченим статті, тобто - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Окрім цього суд приходить до висновку про необхідність передати обвинувальний акт відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України, судді Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання обвинувальних актів в одному провадженні з обвинувальним актом відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, справа № 522/18569/19, обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_4 , за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, які вже перебувають в провадженні судді Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_8 .

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 217, 314-316, 291, 376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК Українипризначити до судового розгляду на 06.06.2025 року о 12год. 00 хв. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Приморського районного суду м. Одеси у залі судових засідань № 131, за участю прокурора, захисників та обвинувачених.

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 03.08.2025 включно.

Залишити раніше визначений розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; провадження по справі 1-кп/522/2681/25.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 03.08.2025 включно.

Залишити раніше визначений розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченй провадження по справі 1-кп/522/2681/25.

Обвинувачена звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинувачену обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченій наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 05.06.2025.

Ухвала суду щодо продовження строку дії запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 04.01.2025, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, передати судді Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_8 для вирішення питання про об`єднання обвинувальних актів в одному кримінальному провадженні з обвинувальним актом відносно обвинуваченого ОСОБА_3 (справа №522/18569/19), або обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Ухвала суду щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення, в іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено та проголошено 06.06.2025 о 16:00 годині в залі суду №131.

Головуючий суддя ОСОБА_9