запорізький апеляційний суд
Провадження № 11-сс/807/482/25Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №336/2564/25Суддя-доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

03 червня 2025 року м.Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 02 травня 2025 року про відмову у задоволенні скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження,

ВСТАНОВИЛА

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 02 травня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову від 30 грудня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001682 від 05 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК.

Не погодившись з вказаною ухвалою, 29 травня 2025 року поза межами строку на апеляційне оскарження, адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді від 02 травня 2025 року, яке мотивоване тим, що 13 травня 2025 року ним було подано апеляційну скаргу на вищевказану ухвалу слідчого судді, яку ухвалою апеляційного суду від 19 травня 2025 року було повернуто апелянту у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді і відсутності клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Зазначив, що 02 травня 2025 року судове засідання не відбулось та доля скарги на постанову про закриття кримінального провадження не була відома до 08 травня 2025 року (коли слідчим суддею, як зазначено в ухвалі, була складена і оголошена дана ухвала). Вказав, що через постійні обстріли рф, перебої зі світлом у місті, підготовка апеляційної скарги була значно ускладнена, а також, враховуючи, що ухвала слідчого судді від 02 травня 2025 року була складена і оголошена тільки 08 травня 2025 року, строк апеляційного оскарження пропущено з поважної причини.

Адвокат ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, в судове засідання апеляційної інстанції не з`явився, при цьому, надіслав на адресу апеляційного суду клопотання про розгляд справи без його участі. Враховуючи дані обставини та відповідно до положень ч.4 ст.405 КПК апеляційний суд провів апеляційний розгляд без участі представника заявника.

Прокурор та заявник ОСОБА_6 були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, у зв`язку із чим у відповідності до положень ч.4 ст.405 КПК колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного розгляду за відсутності прокурора та заявника.

У відповідності до положень ч.4 ст.107 КПК апеляційний розгляд проведено за відсутності учасників кримінального провадження, без фіксації за допомогою технічних засобів.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження та доводи клопотання, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Порядок і строки апеляційного оскарження чітко визначено та регламентовано ст.395 КПК. Так, згідно з п.3 ч.2 вказаної статті апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення, а відповідно до ч.3 цієї ж статті, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За приписами ч.2 ст.113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у строк, установлений КПК, також міститься у ст.116 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причини пропуску цього строку. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

З матеріалів судового провадження вбачається, що скарга на постанову слідчого про закриття кримінального провадження була подана безпосередньо ОСОБА_6 . Крім того, в матеріалах провадження наявний ордер на надання правничої допомоги ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_8 на підставі договору про надання правничої допомоги №б/н від 10 березня 2025 року.

В судовому засіданні, яке відбулось 01 травня 2025 року з викликом учасників судового провадження (заявника ОСОБА_6 , її представника адвоката ОСОБА_8 та слідчого ОСОБА_9 ), приймала участь представник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 . Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю участі в судовому засіданні іншого представника, зокрема адвоката ОСОБА_7 , матеріали провадження не містять, як не містять й жодних документів, які б підтверджували право участі адвоката ОСОБА_7 під час розгляду скарги ОСОБА_6 . Тобто адвокат ОСОБА_7 на день постановлення ухвали не був учасником даного кримінального провадження. У зазначену дату слідчий суддя оголосила про вихід до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення, про що було оголошено присутнім у залі судового засідання, в тому числі і адвокату ОСОБА_8 .

За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Зазначене узгоджується з висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду, який викладений у постанові від 27 травня 2019 року у справі №461/1434/18, провадження №51-6470кмо18, згідно якого у випадку коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив у інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Неявка учасників на оголошення судового рішення (зокрема його вступної та резолютивної частини), які були повідомлені про час та дату його оголошення, не свідчить про постановлення ухвали слідчого судді без виклику особи, яка її оскаржує.

Між тим, адвокатом ОСОБА_7 подано апеляційну скаргу від свого імені. Ним ставиться питання про поновлення саме йому строку на подачу його ж апеляційної скарги. При цьому ОСОБА_6 з апеляційною скаргою не зверталась.

За таких обставин, на переконання колегії суддів, адвокатом ОСОБА_7 (навіть з урахуванням того, що договір про надання правової (правничої) допомоги був укладений між ним та ОСОБА_6 до постановлення оскаржуваної ухвали слідчого судді 10 березня 2025 року) не наведено вагомих даних, які б свідчили про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді саме для нього.

Посилання адвоката на те, що про результати розгляду скарги ОСОБА_6 йому стало відомо 08 травня 2025 року, тобто після складення та оголошення повного тексту ухвали слідчого судді за результатами судового розгляду, участі в якому апелянт не приймав, у даному випадку також не свідчить про поважність причин пропуску ОСОБА_7 строку апеляційного оскарження, оскільки адвокатом не наведено обставин, які б перешкоджали подати апеляційну скаргу у визначений законом строк та у подальшому доповнити її та/або змінити у порядку ст.403 КПК.

Згідно з п.4 ч.3 ст.399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, адвокат ОСОБА_7 пропустив строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді без поважних на те причин, підстав для його поновлення колегією суддів не встановлено, а тому адвокату слід відмовити у поновленні строку апеляційного оскарження та повернути апеляційну скаргу.

Керуючись п.4 ч.3 ст.399 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА

Клопотання представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 02 травня 2025 року про відмову у задоволенні скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути адвокату ОСОБА_7 , надіславши також копію даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий суддяСуддяСуддя
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

Дата документу Справа № 336/2564/25