Справа № 308/5834/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ознайомившись з клопотанням засудженого ОСОБА_2 про звільнення від відбування покарання, призначеного за вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 у справі №309/76/21 за ч.1, ч.2 ст. 185 КК України на підставі ч.2 ст. 74 КК України, -

в с т а н о в и в:

Засуджений ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить звільнити його від призначеного за вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 у справі №309/76/21 за ч.1, ч.2 ст. 185 КК України на підставі ч.2 ст. 74 КК України у зв`язку із усуненням караності вчиненого діяння відповідно до положень Закону України №3886-ІХ від 18.07.2024.

В обґрунтування клопотання зазначає, що вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 засуджений за ч.1 ст. 185 КК України до двох років обмеження волі, за ч.2 ст. 185 КК України до двох років позбавлення волі, на підставі ст. 70 КК України, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим остаточно призначено покарання у вигляді двох років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком два роки.

Із зазначеного вироку вбачається, що загальна вартість викраденого засудженим майна становить 1400 грн., а саме вартість викраденого майна у 2019 році становить 700 грн. та вартість викраденого майна у 2020 році становить 700 грн.

09.08.2024 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ від 18.07.2024, яким ст. 51 КУпАП викладено у новій редакції та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за ч.2 ст.51 КУпАП не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Тому, відповідно до вказаного Закону, дрібною крадіжкою, за яке передбачене адміністративне стягнення, вважається крадіжка, вартість якої на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неподаткових мінімумів доходів громадян.

Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 07.10.2024 у справі 278/1566/21 наведено правові висновки, згідно яких Закон України №3886-ІХ, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значені ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни внесені Законом України №3886-ІХ, мають зворотну дію в часі. Уході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п.5 підрозділу 1 розділу ХХ та пп. 169.1.1. п. 169.1 ст. 169 розділу ІV цього кодексу для відповідного року.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга (неоподаткований мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатної особи на 1 січня 2019 року становить 1921 гривню, тобто неоподаткований мінімум доходів громадян складає 960,50 грн. на 2020 рік, а два неоподаткованих мінімумів (ч.2 ст. 51 КУпАП) становить 1921 гривні.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатної особи на 1 січня 2020 року становить 2102 гривню, тобто неоподаткований мінімум доходів громадян складає 1051 грн. на 2020 рік, а два неоподаткованих мінімумів (ч.2 ст. 51 КУпАП) становить 2102 гривні.

Оскільки з вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 у справі №309/76/21 вбачається, що вартість викраденого засудженим майна становить за епізодом у 2019 році 700 грн., за епізодом у 2020 році 700 грн., що є меншим розміру двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян станом відповідно у 2019 році і 2020 році, станом на день розгляду клопотання не є кримінально караним.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, суд вважає, що подання слід повернути його ініціатору, виходячи з наступного.

Засуджений просить звільнити його від призначеного за вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 у справі №309/76/21 за ч.1, ч.2 ст. 185 КК України покарання.

Згідно з вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України та призначено йому покарання за ч.1 ст. 185 КК України у виді 2 років позбавлення волі, за ч.2 ст. 185 КК України. На підставі ст. 70 КК України, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим остаточно призначено покарання у вигляді двох років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком два роки.

Відомостей про набрання вироком законної сили та направлення на виконання відсутні.

Згідно з п.13 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 ст. 74 Кримінального кодексу України.

У відповідності до п.2 ч.2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 163 Кримінально-виконавчого кодексу України, нагляд за поведінкою осіб, звільнених від відбування покарання з випробуванням, протягом іспитового строку здійснюється уповноваженим органом з питань пробації за місцем проживання засудженого, а стосовно військовослужбовців - командирами військових частин.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_2 звільнений від відбування покарання призначеного вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023, від якого і просить звільнити, відомості про скасування звільнення від відбування покарання та направлення до виконання покарання відсутні, відповідно до відомостей зазначених у вироку проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відсутні відомості щодо передачі на виконання іншому органу виконання покарань, а застосування до ОСОБА_2 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах іншого кримінального провадження не свідчить про відбування покарання за вищевказаним вироком, суд приходить до висновку, що Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області не є місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого виконуються вирок.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути засудженому, роз`яснивши йому право звернутись із таким клопотанням до місцевого суду за місцем виконання вироку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 537, 539 КПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання засудженого ОСОБА_2 про звільнення від відбування покарання, призначеного за вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09.10.2023 у справі №309/76/21 за ч.1, ч.2 ст. 185 КК України на підставі ч.2 ст. 74 КК України- повернути засудженому ОСОБА_2 , роз`яснивши право звернутися з даним клопотанням за місцем виконання вироку суду.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом 7 діб з моменту її проголошення, а засудженим з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1