У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 р. м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Солом`янського районного суду м. Києва, клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

15 квітня 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

15 квітня 2025 року (на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді) клопотання та додані до нього документи були передані в провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000461 від 08.04.2025 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.04.2025 до друкарні «Планета», яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Шахтарська, буд. 5, через месенджер «Телеграм», з аккаунту зареєстрованого на номер мобільного телефону НОМЕР_1 звернулась особа з замовленням надання поліграфічних послуг на виготовлення листівок за визначеним форматом та змістом. В ході опрацювання замовлення встановлено, що в листівках зазначений зміст антиукраїнської направленості та мають посилання на телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - «Вся правда Украины». У рамках проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 09.04.2025 у ході проведення огляду ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно надав належні йому речі, а саме: флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт. (у поліетиленовій упаковці з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »), а також належний йому мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 , з сім-картою НОМЕР_4 . Як пояснив ОСОБА_4 , указану посилку він отримав у поштоматі № 41922, розміщеного поблизу будинку, за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, буд. 2, вказану посилку він замовив за допомогою належного йому телефону, а саме застосунку «Телеграм», всього він замовив 900 флаєрів (наліпок), за які він заплатив близько 2000 грн. із свого криптогаманця. Дизайн «флаєрів» йому надав (надіслав), за допомогою застосунку «Телеграм» невідоми йому чоловік підписаний як ОСОБА_6 , вказана особа обіцяла йому заплатити за кожний розклеєний у громадському місці флаєр, по 1 долару США. Вказані речі виявлені та вилучені 09.04.2025 у ході огляду речей наданих ОСОБА_4 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні (так як вони можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та мають важливе значення для встановлення істини у кримінальному провадженні). Згідно з вимогами ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, в тому числі: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення. Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Відповідно до ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено. На підставі викладеного, зважаючи на те, що зазначені вище матеріальні об`єкти містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, та запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження просив задовольнити клопотання про накладення арешту на майно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вилучене протоколом огляду за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, а саме: - флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт.; - поліетиленову упаковку з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »); - мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 ; - сім-картка із ідентифікатором НОМЕР_4 .

В судове засідання прокурор з`явився, клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний в судове засідання з`явився, проти задоволення клопотання не заперечував.

Вислухавши учасників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000461, 08.04.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне провадження з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 114-1 КК України, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: невстановлені особи на території Оболонського району м. Києва, вчиняють дії, спрямовані на перешкоджання законній діяльності ЗС України (а.с. 4).

Як вбачається з протоколу огляду від 09 квітня 2025 року за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, ОСОБА_4 добровільно надав належні йому речі, а саме: флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт. (у поліетиленовій упаковці з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »), а також належний йому мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 , з сім - карткою НОМЕР_4 (а.с. 9 - 15).

Постановою про визнання речовими доказами від 10 квітня 2025 року, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000461: флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт. (у поліетиленовій упаковці з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »), мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 , сім - картка з ідентифікатором НОМЕР_4 (а.с. 19 - 20).

Як вбачається з Повідомлення про підозру від 16.04.2025 року, ОСОБА_4 повідомлено про те, що він обґрунтовано підозрюється у незакінченому замаху на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Також, слідчим суддею було досліджено додані до клопотання прокурором Рапорт про виявлене кримінальне правопорушення від 07.04.2025 року (а.с. 6 - 8), Протокол додаткового огляду від 10.04.2025 року (а.с. 15 - 18), Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 22.04.2025 року.

Таким чином, слідчим суддею було встановлено, що до клопотання додані копії документів, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 статті 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання та доданих до нього документів вбачається що майно, яке було вилучено при проведенні огляду, а саме: флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт. (у поліетиленовій упаковці з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »), мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 , сім - картку з ідентифікатором НОМЕР_4 , було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Прокурор звернувся до слідчого судді у строки, встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч. 2 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на зазначене вище майно з метою збереження речових доказів.

Тож, клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, та додані до нього матеріали,містять у собі підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна на вилучені речі та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням введеного в Україні воєнного стану, принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні прокурора майна, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та зашкодити інтересам держави.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170 - 175, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотанняпрокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт (з забороною користування та розпорядження) на майно, яке було вилучено при проведенні огляду 09 квітня 2025 року за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, а саме: флаєри (наклейки), 3-ох видів, по 300 шт., всього у кількості 900 шт. (у поліетиленовій упаковці з поштовою біркою, на якій, у графі «КОМУ:», написано: «Приватна особа ОСОБА_7 Київ, Поштомат № НОМЕР_2 »), мобільний телефон iPhone 6 SPlus IMAI НОМЕР_3 , сім - картку з ідентифікатором НОМЕР_4 .

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, підозрюваному, захиснику. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1