У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/4773/25

провадження № 1-кс/0285/1169/25

29 серпня 2025 року м. Звягель

Слідчий суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна, по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000697 від 27.08.2025за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, у якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки "Айфон 11" зеленого кольору з чохлом.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 26.08.2025 в період часу з 15 по 16 год. невстановлена особа таємно в умовах воєнного стану шляхом вільного доступу, пербуваючи поруч перехрестя вулиць Військової Доблесті та Житомирська в м. Звягелі, викрала у ОСОБА_4 чорну сумку "sports" та мобільний телефон марки «хіаоmі геdmi 9С» вартістю на загальну суму 3700 грн. Крім того, у ОСОБА_5 викрадено чорну сумку «kарра» та мобільний телефон марки "Айфон 11" зеленого кольору вартістю на загальну суму 7200 грн.

В ході досудового розслідування виявлено частину викраденого майна - 28.08.2025 в ході проведення огляду місця події по вул. Івана Франка, поруч буд. 3-А в м. Звягелі присутній ОСОБА_6 добровільно видав викрадений ним мобільний телефон марки "Айфон 11" зеленого кольору з чохлом. При цьому ОСОБА_6 пояснив, що дійсно він викрав речі 26.08.2025 з метою подальшого користування даним телефоном.

Слідство вважає, що вилучене майно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та має значення речового доказу в кримінальному провадженні. З метою проведення судових експертиз та його збереження виникла необхідність у застосування арешту.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст. 170 КПК).

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації та конфіскації як виду покарання, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду зазначив, що метою арешту є збереження речового доказу та проведення судових експертиз.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З`ясувавши обставини кримінального правопорушення та вилучення майна, слідчий суддя дійшов висновку, що зібраними слідством доказами підтверджується належність вилученого мобільного телефону потерпілій ОСОБА_5 .

Зокрема, це підтверджується протоколом допиту потерпілого від 26.08.2025 та письмовою заявою ОСОБА_6 від 28.08.2025.

Згідно ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Позбавлення потерпілого можливості використовувати власний мобільний телефон є надмірним втручанням у право власності.

Наявні підстави вважати, що вилучене майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та може бути в подальшому використане, як доказ вчинення злочину.

На день вирішення клопотання орган досудового розслідування мав достатньо часу для дослідження вилученого телефону, а також фіксації необхідної слідової інформації.

За таких обставин, вилучене майно підлягає поверненню власнику.

Потреби досудового розслідування з метою забезпечення його дієвості можуть бути забезпечені при частковому задоволенні клопотання слідчого, а саме обмеженні потерпілої у праві на відчуження мобільного телефону до завершення кримінального провадження.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на мобільний телефон марки "Айфон 11" зеленого кольору із чохлом.

Позбавити власника і будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право відчуження та розпорядження вказаним майном, зазначених прав на нього.

Передати мобільний телефон марки "Айфон 11" зеленого кольору з чохлом на зберігання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дозволивши його використання за прямим призначенням.

Зобов`язати ОСОБА_5 надавати мобільний телефон марки "Айфон 11" для проведення будь-яких процесуальних (слідчих) дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні та/або під час судового розгляду.

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду, яка передбачена ст. 382 КК України, а також про відповідальність, передбачену ст. 388 КК України за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1