Провадження № 1-кс/752/6969/25
У Х В А Л А

Іменем України

08 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Києва клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000092, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушеня, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000092, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2025 року, в якому він просить накласти арешт на нежиле приміщення (в літ. А) з №1 по № 9 (групи приміщень №42), розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності в рівних частинах належить гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , із забороною здійснення будь-якої реєстрації, перереєстрації, відчуження, а також із забороною рповедення будь-яких ремонтних або будівельних робіт під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився. До початку розгляду клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Власники майна викликались у судові засідання, однак не з`явились для розгляду клопотання прокурора про арешт майна. Письмових пояснень щодо клопотання від них не надходило. Клопотань про відкладення розгляду також суд не отримував від вказаних осіб.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обгрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000092 від 08.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , проводяться будівельні роботи, під час проведення яких відбувається руйнування несучих конструкцій будинку. Встановлено, що в

будинку на першому (цокольному) поверсі повністю знесено частину несучої стіни, що суперечить дозвільним документам, які вдалось отримати у вільному доступі мережі Інтернет, а саме: містобудівні умови та обмеження реєстраційний номер MU01:1080-7532-3811-6128 №287 від 21.03.2025р. Також було отримано документи, а саме: проектну документацію реєстраційний номер PD01:1152-4133-7906-9928 №28/03-2025 від 28.03.2025р., в якій вказано "Вид будівництва" - реконструкція без змін зовнішніх геометричних розмірів, а знесення частини несучої стіни, яке наразі відбувається, фактично повністю ігнорує та порушує вказані вимоги проектної документації. Виконувані роботи, як зазначено у клопотанні, суперечать й іншим документам, що отримані під час досудового розслідування, зокрема, повідомленню про початок виконання будівельних робіт КВ 58 від 29.04.2025р.

З посиланням на п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане нерухоме майно.

Частиною першою статті 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

Постановою заступника начальника відідлу дізнання Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 нежиле приміщення (в літ. А) з №1 по № 9 (групи приміщень №42) розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності в рівних частинах належить гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000092 від 08.08.2025 року.

Додатками до клопотання підтверджується, що речові докази містять наявну слідову інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, мають значення для забезпечення кримінального провадження, існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Таким чином, розглянувши клопотання та документи до нього, беручи до уваги, що клопотання подано до суду відповідною компетентною особою, у спосіб та строки, передбачені КПК України, і в матеріалах вбачається наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, суд дійшов переконання, що клопотання підлягає задоволенню.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 98, 110, 131, 170, 171 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Накласти арешт на нежиле приміщення (в літ. А) з №1 по № 9 (групи приміщень №42), розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності в рівних частинах належить гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , із забороною здійснення будь-якої реєстрації, перереєстрації, відчуження, а також із забороною проведення будь-яких ремонтних або будівельних робіт на час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

3. Ухвала виконується негайно слідчим та/або прокурором.

4. На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1