Справа № 752/5790/22
Провадження по справі №1-кп/752/1042/25
У Х В А Л А

03 липня 2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

в ході судового розгляду в приміщенні суду в м. Києві об`єднаного кримінального провадження №0001504, №0002872, №0000859, №0002411 відносно обвинуваченого за ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бориспіль Київської області, громадянина України, із загальною середньою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

з участю сторін кримінального провадження -

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Голосіївського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно обвинуваченого за ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України ОСОБА_3 .

Прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що під час здійснення досудового розслідування відповідно до п.4 ст.184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст.177 КПК України, які на теперішній момент не зменшились та продовжують існувати.

Захисник заперечував проти клопотання прокурора, просив змінити запобіжний захід на не пов`язаний з триманням під вартою, вказував, що ризики є необгрунтованими, оскільки прокурор не надала жодних доказів на підтвердження своєї позиції. Вказував, що його підзахисний тривалий час перебуває під вартою, з 2022 року, має міцні соціальні зв`язки, зареєстрований та проживає у м. Києві, одружений, на утриманні має малолітню дитину та батьків похилого віку.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до висновку, що в даний час відсутні підстави для зміни обвинуваченому міри запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (Панченко проти Росії, Бекчиєв проти Молдови).

Клопотання прокурора про продовження дії існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на ризики та обставини визначені ст. 177-178 КПК України. Зокрема, ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні ряду тяжких злочинів проти власності, може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім того, відносно нього розглядається обвинувальний акт у Києво-Святошинському районному суді Київської області, за вчинення корисливого злочину, що вказує на тенденцію до вчинення ним злочинів.

Вказані прокурором ризики, на думку суду, є наявними та такими, що можуть справдитись з великим ступнем вірогідності.

Таким чином, на переконання суду, саме застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою здатне убезпечити настання зазначених прокурором та інших ризиків.

Перелік доказів, зібраних під час досудового розслідування є вагомим, більш детальну оцінку яким суд надасть під час ухвалення рішення по суті справи, однак на даній стадії судового провадження він є достатнім для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на не пов`язаний з триманням під вартою, не може бути задоволено, з огляду на встановлені судом обставини та відсутність поданих захисником доказів, що запропонований ним запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 , відсутня інформація про міцні соціальні зв`язки.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Крім цього, під час проведення судового засідання судом не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, також судом не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зав`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що застава має бути помірною, тобто обвинувачений або заставодавець фактично має змогу внести її у відповідному розмірі. Судом проаналізовані попередню ухвалу де визначався розмір застави, зокрема застава складала 60 прожиткових мінімумів, яка виявилася непомірною та обвинуваченим внесена не була. Отже, на думку суду, розмір застави необхідно зменшити.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, дієвість застави слід підкріпити покладенням на обвинуваченого ОСОБА_3 , ряду обовязків.

Керуючись ст.ст.314-317 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 31.08.2025 року, включно.

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Визначити ОСОБА_3 розмір застави, що складає 58 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 175 624 (сто сімдесят п`ять тисяч шістсот двадцять чотири) гривні, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою.

На підставі ст. 194 ч. 5 КПК України, зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та покласти на ОСОБА_3 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: не відлучатись із населеного пункту, у якому проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та /або роботи.

Застава обвинуваченими або заставодавцями може бути внесена на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами:

отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві

р/р № UA1012089

призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали…(назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені…(П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавці мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави протягом 60 днів.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1