Справа №718/1487/25
Провадження №1-кс/718/189/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2025 року м.Кіцмань Чернівецька область

Слідчий суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кіцмань клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 (м. Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 03.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кліводин Кіцманського району Чернівецької області, українця, громадянина України, із неповною середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , судимого, старшого навідника військової частини НОМЕР_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

29.07.2025 на адресу суду надійшло описане вище клопотання, мотивоване тим, що 01.06.2025 близько 22 год. 30 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у житловому будинку домогосподарства за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті конфлікту, який раптово виник, із знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким попередньо розпивав алкогольні напої, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті ОСОБА_7 та бажаючи їх настання, переслідуючи мету, направлену на умисне позбавлення життя ОСОБА_7 , наніс численні удари кулаками та ногами по різних частинах тіла ОСОБА_7 в ділянки розташування життєво-важливих органів, а саме в тулуб та голову ОСОБА_7 , який після отриманих ушкоджень залишився лежати на підлозі у кімнаті вказаного будинку, не надавши будь якої допомоги.

В подальшому, 03.06.2025 близько 02 год. 00 хв. ОСОБА_5 , переконавшись в тому, що ОСОБА_7 не подає ознак життя, з метою приховування вчиненого ним злочину та щоб позбутися тіла померлого ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перенесли труп ОСОБА_7 з будинку на присадибну ділянку вказаного господарства, де, з метою маскування, накрили тіло ОСОБА_7 простирадлом.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №585 від 04.06.2025, смерть ОСОБА_7 настала від закритої внутрішньо-черепної травми з забоєм речовини головного мозку та розвитком субдуральної гематоми.

04.06.2025 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

05.06.2025 ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор» до 01.08.2025

28.07.2025 керівником Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 04.09.2025.

Під час досудового розслідування допитано потерпілого, свідків кримінального правопорушення та підозрюваного, призначено і проведено низку експертиз, зокрема: 6 судово-цитологічних експертиз, 8 судово-імунологічних експертиз, дактилоскопічну експертизу, трасологічну експертизу.

Неможливість завершити досудове розслідування у межах дії попередньої ухвали про тримання під вартою сторона обвинувачення обґрунтовує необхідністю:

- отримати висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7

- отримати висновок судово-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5

- отримати висновки молекулярно-генетичної експертизи

- за результатами отриманих висновків експертиз вирішити питання щодо проведення комісійної судово-медичної експертизи

- виконати вимоги ст. 290 КПК України, у зв`язку з чим розслідування в даному кримінальному провадженні не може бути завершеним до закінчення двохмісячного строку досудового розслідування.

При цьому, ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою обрання запобіжного заходку у виді тримання під вартою, наразі не втратили свою актуальність та продовжують існувати, зокрема, те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, орган досудового розслідування підтверджує тим, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

У кримінальному провадженні є потерпілий та свідки, на яких може бути здійснений вплив з метою зміни показів, цим самим він може перешкодити повному та об`єктивному досудовому розслідуванню і судовому розгляду.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчиняв дії, пов`язані з прихованням злочину.

ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він є раніше судимою особою, в якої є не знята та не погашена судимість.

ОСОБА_5 є особою, яка досягла повноліття, не є особою похилого віку, є фізично та психічно здоровим, зареєстрований один за місцем постійного проживання, тобто в нього відсутні соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем реєстрації, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що підтверджується вимогою УІАП ГУНП в Чернівецькій області, має не зняту та не погашену судимість.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1ст. 178 КПК України вину підозрюваного ОСОБА_5 орган досудового розслідування доводить проведеними оглядом місця події, оглядом трупа ОСОБА_7 , допитами свідків та підозрюваного.

Отже, з метою забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, які передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, запобігання ризикам, передбаченим 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення просить клопотання задовольнити та продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування.

Позиція учасників судового провадження та процедура розгляду.

Прокурор ОСОБА_10 та слідчий ОСОБА_11 у судовому засіданні подане клопотання підтримали повністю, з підстав, зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні не заперечувати проти задоволення клопотання.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази. Оцінка слідчого судді.

Заслухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Слідчим відділом ВП №2 (м.Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, за заявою ОСОБА_12 про нанесення численних ударів кулаками та ногами по різних частинах тіла ОСОБА_7 в ділянки розташування життєво-важливих органів, а саме в тулуб та голову ОСОБА_7 , який після отриманих ушкоджень залишився лежати на підлозі у кімнаті вказаного будинку.

З рапорту чергового поліцейського від 03.06.2025 встановлено, що 03.06.2025 надійшло повідомлення пенсіонера ОСОБА_12 про зникнення його сина ОСОБА_7 .. Першочерговими пошуковими заходами виявлено тіло ОСОБА_7 без ознак життя на присадибній ділянці по АДРЕСА_2 з ймовірними ознаками насильницької смерті, на штанах присутня речовина бурого кольору.

Ці ж обставини підтверджує і протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 03.06.2025.

Згідно з протоколом огляду місця події від 03.06.2025 об`єктом огляду було домогосподарство в АДРЕСА_2 . За результатами огляду виявлено та вилучено труп чоловічої статі, мобільні телефони, сліди взуття, рук, змиви, недопалки.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 585 від 04.06.2025 ОСОБА_7 помер внаслідок закритої внутрішньо - черепної травми з забоєм речовини головного мозку та розвитком субдуральної гематоми.

Згідно із протоколом огляду трупа від 03.06.2025 на тілі трупа чоловічої статі виявлено ушкодження.

Під час допиту в якості підозрюваного 03.06.2025 ОСОБА_5 визнав факт бійки між ним та ОСОБА_7 , під час якої завдав йому «багато ударів ногами та руками по тілу та голові… швидку не викликали».

Слідчому судді надані також протоколи допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 із застосуванням відеозйомки від 03.06.2025, які підтверджують обставини скоєння імовірного злочину саме підозрюваним ОСОБА_5 . Зокрема, свідок ОСОБА_8 повідомив, що під час розпивання алкогольних напоїв між ОСОБА_13 та ОСОБА_14 виникла суперечка, яка переросла в бійку, під час якої вони почали наносити один одному удари по обличчю. Свідок втрутився та розборонив їх, через деякий час бійка знову поновилася і під час цього ОСОБА_15 наніс удар рукою по телевізору, пошкодивши його, після чого ОСОБА_16 розізлився та знову почав бійку з останнім, наносячи удари по обличчю кулаками, а потім, коли ОСОБА_15 впав на підлогу, почав наносити удари по голові та тулубу ногами. Від вказаних ударів ОСОБА_15 почав харчати та з рота почала текти кров і до свідомості він так і не приходив. Побачивши таке, свідок з ОСОБА_14 почали оглядати та приводити до свідомості останнього, однак той не реагував. Так вони перебували біля останнього до ранку понеділка 02.06.2025 а тоді ОСОБА_16 зателефонував до свого товариша ОСОБА_17 , розповів йому що сталось та попросив прийти до них, що той і зробив. Коли прийшов ОСОБА_18 , він також почав оглядати та спробувати привести до тями ОСОБА_19 , однак той харчав та не приходив до тями. Через деякий час ОСОБА_15 притих і вони зрозуміли, що він помер, а потім втрьох винесли тіло на подвір?я і самі повернулись до хати. Ці ж обставини підтвердив і свідок ОСОБА_9 під час допиту.

За даними УІАП ГУНП в Чернівецькій області станом на 03.06.2025 ОСОБА_5 чотири рази притягувалася до краніальної відповідальності: 31.08.2012 за ч. 2 ст. 310, ч. 2 ст. 304 КК України; 08.04.2013 - за ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 209 КК України; 03.02.2022 - за ч.1 ст. 162, ч 1 ст. 309 КК України та 09.08.2022 - за ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до відпускного квитка № 845 від 26.05.2025 старший солдат ОСОБА_5 звільнений у частину щорічної основної відпустки терміном на 15 днів з 27.05.2025 по 10.06.2025.

Кліводинський старостат Кіцманської міської ради ОСОБА_5 характеризує негативно, неодноразово надходили усні скарги від жителів села.

03.06.2025 о 18 год. 05 хв. ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано.

04.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчим суддею відповідно до вимог ст.ст. 193, 194 КПК України досліджені обставини у повному обсязі, необхідному для вирішення питання про продовження запобіжного заходу, які відповідають матеріалам кримінального провадження.

Клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 184, 189 КПК.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Мотиви, з яких виходить слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, якими керується.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно з ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинен встановити, чи заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, і які обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно дост. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу) кримінального розслідування».

З матеріалів, доданих до клопотання слідує, що 04.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , він є осудним та досяг 16-річного віку.

За результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, а саме: даних, які містяться в рапортах чергового поліцейського від 03.06.2025, протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 03.06.2025, протоколі огляду місця події від 03.06.2025, лікарському свідоцтві про смерть № 585 від 04.06.2025, протоколі огляду трупа від 03.06.2025, протоколах допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 із застосуванням відеозйомки від 03.06.2025.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя переконаний, що наразі достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ним дій, що кваліфікуються за ч.1 ст.115 КК України за викладених у клопотанні обставинах.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Суд враховує наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.115 КК України, яке є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

А, отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину в сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерплих, слідчий суддя враховує встановлену процесуальним законодавством процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст.23, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від цих осіб та дослідження їх судом.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню підтверджується поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , який вчиняв дії, пов`язані з прихованням злочину.

Також ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він є раніше судимою особою, в якої є не знята та не погашена судимість.

Тобто, заявлені прокурором ризики наразі не зменшилися, а неможливість завершення досудового розслідування до 01.08.2025 доведена складністю справи та необхідність виконання низки експертиз.

Окрім того, ОСОБА_5 є особою, яка досягла повноліття, не є особою похилого віку, є фізично та психічно здоровим, зареєстрований один за місцем постійного проживання, тобто в нього відсутні соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем реєстрації, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, його наслідків, а саме смерті людини, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів як суспільства, так і потерпілої сторони, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Кіцмань клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 (м. Кіцмань) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 03.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задоволити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.09.2025 включно без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали встановити до 4 вересня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_20