САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/2805/25
Провадження №1-кс/726/906/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2025 м. Чернівці

Садгірський районний суд м. Чернівці у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши скаргу представника ГО «НОН СТОП» ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи ТУ БЕБ у Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових,-

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Садгірського районного суду м. Чернівці 26.08.2025 надійшла скарга голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ БЕБ в Чернівецькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення.

У скарзі зазначає, що 14.08.2025 року він звернувся до уповноважених осіб ТУ БЕБ в Чернівецькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. У заяві, як і у скарзі вказав значний обсяг інформації щодо осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , використовуючи ряд підконтрольних фізичних, юридичних осіб, ФОПів, в тому числі ТОВ «МВ РЕНТ» (), ТОВ «Д-6» (), ТОВ «РЕЙВЕН-СЕРВІС» (), ТОВ «СЕВЕН Р» (), ТзОВ «РІЕЛ ЕСТЕЙТ ЮЕЙ» (), ТОВ «Сіті-Девелопмент Груп» (), ТОВ «СПЕШЛТЕХ» (), ТОВ «ЕМЕРАЛЬД - ТРЕЙД» (), ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , перебуваючи у злочинній змові з посадовими особами ДМС, її територіальних органів, ДПС, за пособництва та покривання з боку представників правоохоронних органів, створили організовану злочинну груп, яка реалізує злочинну схему по контрабанді (незаконному ввезені на територію України) несертифікованої Арріе-техніки, смартфонів, аксесуарів, телевізорів, побутової техніки та схожих товарів, використовуючи підроблені митні декларації, в яких вказуються інші категорії товарів та умисно занижується їх вартість, що призводить до ухилення від сплати податків. Вказана злочинна схема реалізується за участі посадових осіб ДМС, її територіальних органів, ДПС, які перебувають у злочинній змові з учасниками організованої злочинної групи і зловживаючи службовим становищем, з метою отримання неправомірної вигоди покривають та сприяють реалізації злочинної схеми по контрабанді. В подальшому, незаконно ввезені, шляхом контрабанди, товари, продаються в офлайн-магазинах «ІНФОРМАЦІЯ_1», а також через інтернет-магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1». Продаж, в офлайн-магазинах « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та через інтернет-магазин, здійснюється з використанням рахунків ряду підконтрольних ФОПів, що призводить до ухилення від сплати податків. З метою реалізації злочинної схеми по ухиленню від сплати податків з продажу товарів, під час оплати, покупцю надаються рахунки підконтрольних ФОПів, що здійснюється з метою розподілення прибутку та ухилення від сплати податків. Грошові кошти, отримані від реалізації від злочинної схеми з продажу Арріе-техніки, смартфонів, аксесуарів, телевізорів, побутової техніки та схожих товарів, учасниками організованої злочинної групи виводяться та легалізуються, за допомогою підконтрольних фізичних, юридичних осіб, в тому числі афілійованих з групою компаній «ОККО», крипто-валюти, крипто-валютних бірж, що призводить до легалізації грошових коштів, отриманих злочинним шляхом. Злочинну діяльність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які являються співвласниками мережі «ІНФОРМАЦІЯ_1» активно покривають представники ДПС України, Офісу Генерального прокурора, БЕБ України, які перебувають із учасниками організованої злочинної групи у тісних злочинних корупційних взаємозв`язках. У свою чергу, представники Офісу Генерального прокурора, БЕБ України, перебуваючи у злочинній змові з учасниками організованої злочинної групи, систематично отримуючи від останніх неправомірну вигоду, зловживаючи службовим становищем, умисно покривають злочинну діяльність учасників організованої злочинної групи, а саме не вносять відомості до ЄРДР, не розслідують кримінальні правопорушення, не притягають винних осіб до кримінальної відповідальності, проводять фіктивні обшуки, а також сприяють подальшій реалізації злочинних схем, з метою отримання «відсотку» у якості неправомірної вигоди. Крім того, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , перебуваючи у злочинній змові з представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підконтрольних їм підприємствах, в тому числі на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем. На думку скаржника, уповноважена особа ТУ БЕБ у Чернівецькій області зобов`язана за його заявою зареєструвати кримінальне провадження за ч. 3 ст. 201-3, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Разом із тим на таку заяву скаржник відповіді не отримав.

Заявник вважає, таку бездіяльність незаконною, яка приховує вчинення описаних злочинів, а тому просить слідчого суддю постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважених осіб ТУ БЕБ в Чернівецькій області внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за його заявою.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, але в скарзі вказував про розгляд справи без його участі.

Детектив ТУ БЕБ в Чернівецькій області до слідчого судді також не прибув, але направив до суду заяву про розгляд скарги без його участі у зв`язку із занятістю.

Скаргу розглянуто на підставі доданих до скарги документів.

Враховуючи, що скаржник заявляв про розгляд скарги за його відсутності, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за його відсутності.

Розглянувши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У статті 303 КПК України визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати, зокрема, в бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 1 розділу 3 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про: заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Слідчою суддею встановлено, що 14.08.2025 за вих. № 14/08/2025-2-18 головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 , з використанням технологій електронної пошти, з накладанням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП Україна», а саме , на офіційну електронну адресу ТУ БЕБ у Чернівецькій області, а саме: , було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення .

У скарзі так як і у заяві вказує, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , перебуваючи у злочинній змові з посадовими особами ДМС, та ДПС, за пособництва та покривання з боку представників правоохоронних органів, створили організовану злочинну груп, яка реалізує злочинну схему по контрабанді (незаконному ввезені на територію України) несертифікованої Арріе-техніки, смартфонів, аксесуарів, телевізорів, побутової техніки та схожих товарів, використовуючи підроблені митні декларації, в яких вказуються інші категорії товарів та умисно занижується їх вартість, що призводить до ухилення від сплати податків, з метою отримання неправомірної вигоди покривають та сприяють реалізації злочинної схеми по контрабанді. В подальшому, незаконно ввезені, шляхом контрабанди, товари, продаються в офлайн-магазинах «ІНФОРМАЦІЯ_1», а також через інтернет-магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1». Грошові кошти, отримані від реалізації злочинної схеми з продажу Арріе-техніки, смартфонів, аксесуарів, телевізорів, побутової техніки та схожих товарів, учасниками організованої злочинної групи виводяться та легалізуються, за допомогою підконтрольних фізичних, юридичних осіб, в тому числі афілійованих з групою компаній «ОККО», крипто-валюти, крипто-валютних бірж, що призводить до легалізації грошових коштів, отриманих злочинним шляхом. Крім того, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , перебуваючи у злочинній змові з представниками ІНФОРМАЦІЯ_2 сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підконтрольних їм підприємствах, в тому числі на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем.

У зв`язку із викладеним, просив внести відомості щодо вчинення злочинів за ч. 3 ст. 201-3, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Як вбачається із листа детектива ТУ БЕБ у Чернівецькій області ОСОБА_9 , заявнику було роз`яснено, що підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР за заявою особи, є відомості та фактичні дані, які вказують на ознаки вчинення особою кримінального правопорушення передбаченого статтею КК України, яка є підслідною для органів БЕБ України. Крім того, із перелічених фізичних та юридичних осіб причетних до вказаних у скарзі кримінальних правопорушень, на Чернівецькій території не зареєстровано жодного, основні фігуранти зареєстровані у Львівській області. Також детективом було зазначено, що по вказаним скаржником фактам вчинених правопорушень здійснювалось або здійснюється низка досудових розслідувань.

Зазначено, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо об`єктивні данні, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення, реальність конкретної події. Якщо ж такі відомості відсутні, вони не вважаються такими, що підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР.

Підставами вважати заяву прийнятною, є наявність даних про ознаки злочину. Такими даними є існування доказів, що підтверджують реальність події злочину, зокрема час, місце, спосіб, шкода та інше.

Слідчий суддя погоджується із доводами, які виклав детектив у своєму листі враховуючи таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Так, згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч 1 ст. ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за № 298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Як зауважив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - ВССУ) у Листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17) «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» питання правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення, є складним і неоднозначним, і воно характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг.

Слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Інформація, стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення, необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питаньта за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі вказаних критеріїв.

Отримавши заяву про злочин, уповноважена особа повинна перевірити наявність у заяві інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме про наявність чи відсутність ознак кримінального правопорушення, що не є тотожним встановленню складу злочину. Відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Детально вивчивши та надавши оцінку заяві ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає, що вона не містить відомостей, які б вказували на вчинення вказаними у заяві особами кримінальних правопорушень про які переконує заявник, зокрема за ст.ст. ч. 3 ст. 201-3, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, а посилання заявника на ознаки вказаних кримінальних правопорушень є лише суб`єктивним викладом обставин та припущеннями заявника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Викладена у заяві та скарзі інформація щодо вчинюваних певними особами ряду злочинів, має обширний і узагальнений характер, не спирається на конкретні обставини щодо суттєвих ознак кримінального правопорушення. Крім того слідчий суддя скептично ставиться до посилань заявника про злочинну змову ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з фізичними, юридичними та посадовими особами вищевказаних державних органів, оскільки такі посилання є неконкретними, розмитими, узагальненими, носять гіпотетичний характер.

Крім того, переважна частина кримінальних правопорушень, про які стверджує заявник, не належить до підслідності органів БЕБ, а щодо тих які належать, заявником не обґрунтовано підслідність саме ТУ БЕБ у Чернівецькій області. Таким чином, скаржник, хоч і заявляв про вчинення кримінальних правопорушень, тобто про наявність гіпотетичної умови підслідності БЕБ, проте не навів будь-яких переконливих аргументів, які б у своїй сукупності переконували б щодо реального існування ознак кримінальних правопорушень, які підслідні саме ТУ БЕБ у Чернівецькій області.

Проаналізувавши наведені у скарзі доводи, оцінивши наявні матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

У задоволенні скарги представника ГО «НОН СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ БЕБ у Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_1