Справа № 953/9069/25
н/п 1-кс/953/6083/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" вересня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000451 від 29.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

встановив :

01 вересня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000451 від 29.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, в якому просить накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події від 28.08.2025 за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, медичну довідку щодо придатності керування транспортним засобом, серії ААЗ №388840 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна, що вилучено у власника майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Арештоване майно прокурор просив зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Прокурор та власник майна ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили. Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що в ході проведення дізнавачем СД ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , огляду місця події від 28.08.2025 за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, виявлено та вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Клопотання про арешт майна надіслано прокурором до суду поштою 28.08.2025, тобто в день вилучення майна.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано прокурором у строки, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

З матеріалів клопотання вбачається, що сектором дізнання Харківського районного управлінням поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000451 від 29.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що28.08.2025 до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, надійшло повідомлення про те, що 28.08.2025 за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, у приміщенні ТСЦ 6341 гр. ОСОБА_4 , пред`явив працівникам ТСЦ документ, що має ознаки підробки.

В ході проведення дізнавачем СД ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , огляду місця події від 28.08.2025 за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, виявлено та вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , медичну довідку щодо придатності керування транспортним засобом, серії ААЗ №388840 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , власником якої є останній.

ОСОБА_4 , пояснив, що 28.08.2025 він прийшов до ТСЦ за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, з метою складання іспиту де пред`явив медичну довідку щодо придатності керування транспортним засобом, після чого його повідомили співробітники сервісного центру про те, що вказана довідка має ознаки підробки та викликали поліцію.

Згідно рапорту співробітника УПП в Харківській області ОСОБА_6 , 28.08.2025 під час несення служби у складі екіпажу 1203, на службовий планшет прийшло повідомлення про підробку документів. Прибувши на місце події за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, приміщення ТСЦ 6341, ними було встановлено працівника сервісного центру, який їх повідомив про те, що для складання іспиту до них прибув ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав довідку щодо придатності керування транспортним засобом з ознаками підробки, оскільки останній зателефонував до медичної установи та його було повідомлено, що на ім`я ОСОБА_4 така довідка не видавалась.

Вищевказані вилучені в ході огляду предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0000451 від 12908.2025.

Прокурор зазначає, що незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі. На підставі вище викладеного, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладення арешту, а саме позбавлення осіб права на відчуження, розпорядження, володіння та користування на зазначене майно, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину та має бути використаним для забезпечення цивільного позову законного власника вказаного транспортного засобу. Встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди; містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій; набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором доведено, що вилучене 28.08.2025 майно, в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, а саме: медична довідка щодо придатності керування транспортним засобом, серії ААЗ №388840 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вилучено у власника майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучене майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000451 від 29.08.2025 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Зазначене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті вказаного майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження, користування та розпорядження медичною довідкою щодо придатності керування транспортним засобом, серії ААЗ №388840 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на майно, вилучене 28.08.2025 в ході огляду за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 26, а саме: медичну довідку щодо придатності керування транспортним засобом, серії ААЗ №388840 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вилучена у власника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити матеріали кримінального провадження №0000451 від 29.08.2025.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1