Справа № 127/8923/25
Провадження №11-сс/801/326/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 15 квітня 2025 року,

якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 від 22.01.2025,

Короткий зміст судового рішення та встановлені слідчим суддею обставини

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_7 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 від 22.01.2025.

Скарга мотивована тим, що ОСОБА_7 подано звернення до Вінницької обласної прокуратури, яка в подальшому скерована до Вінницької окружної прокуратури, про вчинення кримінального правопорушення. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР не внесено.

Заявник вважає, що Вінницькою окружною прокуратурою допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати її уповноважену особу внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 від 22.01.2025.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 15 квітня 2025 року - відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 від 22.01.2025.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що заява про вчинення кримінального правопорушення за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, не підкріплена належними та допустимими доказами, а тому така заява, з огляду на її зміст, у даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Ініціювання кримінального переслідування щодо особи (осіб) за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону. Фактично зі змісту звернення про вчинення кримінального правопорушення встановлено, що ОСОБА_7 не згодний з діями працівників поліції та прокуратури під час проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000068 від 02.09.2020 та пред`явленим обвинуваченням.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу в повному обсязі, внести відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст.211,364, 366 КК України, до ЄРДР.

Основні доводи апеляційної скарги:

-вважає, що скарга розглянута незаконним складом суду, оскільки слідчий суддя був упередженим, йому безпідставно відмовлено іншим слідчим суддею в задоволенні заяви про відвід;

-постановлена ухвала не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, оскільки надані ним докази доводять, що завідомо неправдиве повідомлення дізнавача про вчинення кримінального правопорушення, і справа проти нього була вигадана на порожньому місці, а документи подані в справі містять ознаки свідомого підроблення та ведення в оман уповноважений орган вінницькими правоохоронцями в кримінальному провадженні № 0000068 від 02.09.2020;

-підстави для здійснення кримінального провадження проти нього ґрунтуються на неіснуючих, вигаданих старшим оперуповноваженим ОСОБА_8 обставинах у рапорті від 01.09.2020, оскільки самі документи оперативного аналізу в матеріалах справи відсутні;

- в матеріалах справи відсутні відповідні висновки експертиз, якими встановлено, що запчастини на авто не ремонтувалися та не змінювалися, як про це зазначено в рапорті від 06.10.2020;

-довідка Управління Північного офісу Держаудит служби у Вінницькій області від 26.05.2020 видана на звернення СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області від 19.04.2021, тобто за рік до самого звернення, і документи, які в ній зазначені на дату її видачі не існували;

-також наводить свої сумніви стосовно достовірності інших документів, які знаходяться в матеріалах кримінального провадження щодо нього.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні ОСОБА_7 підтримав свою апеляційну скаргу в повному обсязі та просив її задовольнити.

Прокурор ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення апеляційної скарги заявника, просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, оскільки вона відповідає вимогам ст.370 КПК України.

Мотиви і висновки апеляційного суду

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступного висновку.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції у межах апеляційної скарги.

Відповідно ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Внесення відомостей до ЄРДР також урегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, при відсутності правових підстав суд не позбавлений можливості відмовити у задоволенні скарги щодо зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею установлено, що ОСОБА_7 просив відкрити кримінальне провадження стосовно осіб, які сфабрикували, на думку заявника, матеріали кримінального провадження стосовно останнього, а також просив дати вказівки прокурору, що підтримує обвинувачення стосовно ОСОБА_7 в рамках справи № 127/26576/21 щодо відмови від пред`явленого обвинувачення та подання до суду відповідного клопотання у зв`язку з відсутністю факту кримінального правопорушення.

Відповідно до листа заступника керівника Вінницької окружної прокуратури від 18.02.2025 №50-2491-23, №50-2534 вих. 25, ОСОБА_7 повідомлено, що його звернення належним чином розглянуто. За результатами розгляду заяви не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Перевіривши зміст звернення про вчинення кримінального правопорушення від 22.01.2025, колегія суддів приходить до висновку, що викладені в ньому фактичні обставини зводяться до висловлення припущення про те, що працівниками правоохоронних органів сфальсифіковано стосовно нього кримінальне провадження. При цьому заявником не конкретизовано в який спосіб вчинені протиправні дії та у чому саме вони виразились, тобто не вказано об`єктивну сторону кримінальних правопорушень, які зазначені в прохальній частині його звернення. Тому, ураховуючи, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації, а саме відповідності ст. 11 КК України, з огляду на наведені вище фактичні обставини, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про відсутність підстав для задоволення скарги на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР зв заявою ОСОБА_7 .

Що стосується доводів про те, що скарга розглянута незаконним складом суду, а також доводів про те, що йому безпідставно відмовлено іншим слідчим суддею в задоволенні заяви про відвід, то колегія суддів зауважує наступне.

Сумніви заявника ОСОБА_7 щодо упередженості та законності складу суду були предметом судової перевірки в порядку, визначеному ст. 81 КПК України. Підстав для задоволення відводу встановлено не було, що підтверджується ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 31.03.2025.

Із вказаної ухвали встановлено, що заява про відвід не містить достатньо обґрунтованих доводів, підкріплених належними доказами, які можуть свідчити про упередженість слідчого судді ОСОБА_1 при розгляді справи № 127/8923/25, оскільки той факт, що слідчий суддя ОСОБА_1 , розглядав справу №127/5273/25, не являється підставою для відводу, так як вона стосується іншого предмету оскарження та подана з інших підстав. Крім того, рішення у справі №127/5273/25 на даний момент перевіряється в апеляційній інстанції, тому стверджувати про порушення вимог матеріального чи процесуального законодавства при розгляді даної справи та винесені судового рішення наразі неможливо.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що доказів існування фактів, які б викликали обґрунтовані побоювання щодо упередженості слідчого судді під час розгляду скарги та відповідно до статей 75, 76 КПК України були би підставою для відводу не надано. Таким чином, немає переконливих підстав вважати незаконним склад суду, який ухвалив оскаржуване судове рішення, як про це зазначає апелянт.

Надуманими є доводи про те, що підстави для здійснення кримінального провадження проти ОСОБА_7 ґрунтуються на неіснуючих, вигаданих старшим оперуповноваженим ОСОБА_8 обставинах, які вказані в рапорті від від 01.09.2020, оскільки самі документи оперативного аналізу в матеріалах справи відсутні.

Як убачається з матеріалів судового провадження, у них відсутній рапорт старшого оперуповноваженого ОСОБА_9 від 01.09.2020 (про який зазначає апелянт у апеляційній скарзі). Натомість апелянтом долучено до апеляційної скарги рапорт старшого оперуповноваженого ОСОБА_9 від 04.09.2020, про який також вказано в його скарзі до слідчого судді . Таким чином, колегія суддів вважає, що ОСОБА_7 допущено описку в даті рапорту під час написання апеляційної скарги.

Разом з тим, із рапорта старшого оперуповноваженого ОСОБА_9 від 04.09.2020 убачається, що він складений на підставі доручення від 03.09.2020 за вих. № 7028вих.-20 прокурора Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000068 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України. У результаті виконання доручення ст. оперуповноважений ОСОБА_11 установив, що до протиправної діяльності, пов?язаної із розкраданням бюджетних коштів під час закупівлі легкових спеціалізованих автомобілів та автозапчастин, причетні наступні особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Відповідно до п.5 ч.2 ст.36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам.

Згідно з ст. 41 КПК України оперативні підрозділи органів Національної поліції, органів безпеки здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора. Під час виконання доручень слідчого, дізнавача, прокурора співробітник оперативного підрозділу користується повноваженнями слідчого. Співробітники оперативних підрозділів (крім підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України) не мають права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися з клопотаннями до слідчого судді чи прокурора. Доручення слідчого, дізнавача, прокурора щодо проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом.

Колегія суддів також зазначає, що збір інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню, виявленню та припиненню виявлених кримінальних правопорушень, здійснюється всіма працівниками поліції, у тому числі оперативними працівниками, у межах службових обов`язків, які визначені законодавством. При цьому отриману інформацію про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню, поліцейські, а уданому випадку оперуповноважені доповідають рапортом безпосередньому керівникові, який після ознайомлення надсилає цей рапорт відповідному керівнику органу, підрозділу поліції для розгляду і направлення до органу досудового розслідування і підрозділу кримінальної поліції для використання цієї інформації під час розкриття та досудового розслідування кримінального правопорушення.

З огляду на викладе, колегія суддів чогось очевидно недопустимого чи протизаконного із рапорту ст. оперуповноваженого ОСОБА_9 від 04.09.2020 не встановила.

Окрім того, безпідставними є доводи про те, що в матеріалах справи відсутні відповідні висновки експертиз, якими встановлено, що запчастини на авто не ремонтувалися та не змінювалися, як про це зазначено в рапорті оперуповноваженого ОСОБА_16 від 06.10.2020.

Так, із вказаного рапорта вбачається, що вказаним оперуповноваженим здійснювалося оперативне супроводження кримінального провадження № 0000068 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України, а саме аналіз порталу публічних закупівель ProZorro та пошуково-аналітичної системи www.007.org.ua.

Колегія суддів зазначає, що оперативне супроводження кримінального провадження, яке здійснюється оперуповноваженим, полягає в проведенні в межах кримінального провадження, за письмовим дорученням слідчого, прокурора комплексу або окремих слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій із метою встановлення фактичних даних та отримання іншої, процесуально значущої оперативно-розшукової інформації, на підставі чого у визначеному законом порядку слідчий встановлює наявність або відсутність злочину і його складу, осіб (особу), винних у його скоєнні, і докази цієї вини, інші обставини, що підлягають доказуванню та мають значення для правильного вирішення питань щодо проведення певних слідчих і процесуальних дій у кримінальному провадженні.

У той час, коли ст.242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Разом з тим, оперуповноважений не має права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися з клопотаннями до слідчого судді чи прокурора. Іншими словами оперуповноважений не є стороною кримінального провадження, а тому не може ініціювати призначення експертизи на підтвердження відомостей, викладених у рапорті, оскільки такі рішення ухвалюються слідчим чи прокурором.

Також є не є підставою для скасування ухвали слідчого судді доводи про те, що довідка від 26.05.2020, видана Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на звернення СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області від 19.04.2021, тобто за рік до самого звернення, і документи, які в ній зазначені на дату її видачі не існували.

Колегія суддів, проаналізувавши зміст вказаної довідки дійшла до висновку, що головним державним аудитором відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування ОСОБА_17 допущено технічну описку в зазначенні дати видачі вказаної довідки.

Зрештою доводи апеляційної скарги про те, що постановлена ухвала не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, оскільки надані ним докази доводять, що завідомо неправдиве повідомлення дізнавача про вчинення кримінального правопорушення, і справа проти нього була вигадана на порожньому місці, а документи подані в справі містять ознаки свідомого підроблення та ведення в оман уповноважений орган вінницькими правоохоронцями в кримінальному провадженні № 0000068 від 02.09.2020, є нічим іншим як незгодою заявника з діями працівників поліції та прокуратури під час проведення досудового розслідування кримінального провадження стосовно нього та пред`явленим обвинуваченням.

Водночас процесуальним керівником 30.09.2021 визнано зібрані докази у кримінальному провадженні достатніми для складання обвинувального акту, про що належним чином повідомлено ОСОБА_7 та надано доступ до матеріалів досудового розслідування у повному обсязі в 2021 році. Натомість ОСОБА_7 звертається із повідомленням про злочини лише в 2025 році, що на переконання колегії суддів, є спробою затягнути розгляд кримінального провадження стосовно нього. Разом з тим, відповідну оцінку здобутим доказам, які наявні в кримінальному провадженні стосовно заявника, буде давати суд першої інстанції у нарадчій кімнаті під час ухвалення кінцевого судового рішення.

В апеляційній скарзі містяться також інші аргументи, які не потребують детального аналізу колегії суддів, оскільки не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні.

Тому з огляду на викладене, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги кримінального процесуального закону, порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, у тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі та висловленими заявником під час апеляційного розгляду, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а вимоги апеляційної скарги - без задоволення.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 15 квітня 2025 року - залишити без змін.

Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4