ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Фастів Київська область 13.05.2025 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000077 від 20.06.2024 року про арешт майна.

ВСТАНОВИВ:

09.05.2025 року до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна.

Як зазначено в клопотанні, в провадженні СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000077 від 20.06.2024 року з попередньою кваліфікацією передбаченою ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 364 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 маючи рішення № 38 від 27.04.2000 року Крушинської сільської ради та державний акт на право приватної власності на землю серії IV-КВ № 2, виданий Крушинською сільською радою, з ознаками підробки, щопідтверджується відповіддю Архівного відділу Обухівської районної державної адміністрації Київської області про те, що таке рішення не видавалось, звернувся до ТОВ «Геобуд2000» з метою виготовлення технічної документації для подальшого оформлення права власності на земельну ділянку.

На підставі підробленого рішення №38 та державного акту землевпорядниками ТОВ «Геобуд200» ОСОБА_5 і ОСОБА_6 виготовлено технічну документацію із землеустрою на земельну ділянку.

ОСОБА_4 17.07.2023 року на підставі підробного рішення, державного акту та технічної документації зареєстрував право власності на земельну ділянку на своє ім?я у Відділі №3 Управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровської області

В подальшому 21.07.2023 року ОСОБА_7 , діючи на підставі довіресності від імені ОСОБА_4 уклав договір купівлі-продажу земельної ділянки та здійснив продаж вищевказаної земельної ділянки ОСОБА_8 . Договір був посвідчений приватним нотаріусом Обухівського нотаріального округу ОСОБА_9 в м. Васильків Київської області.

Після чого на підставі підробленого рішення змінено цільове призначення земельної ділянки на - розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

При проведенні досудового розслідування, допитаний як свідок ОСОБА_10 повідомив про те, що ОСОБА_5 організувала разом з ОСОБА_6 схему заволодіння земельними ділянками на території Глевахівської селищної територіальної громади, що полягало у пошуку фіктивних осіб для реєстрації на них земельних ділянок. Так з цією метою, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 оформили земельну ділянку в с. Крушинка Глевахівської селищної територіальної громади на ім`я ОСОБА_11 , який в подальшому здійснив продаж цієї земельної ділянки ОСОБА_8 , яка є підставною особою.

Крім цього, допитаний як свідок ОСОБА_12 , який повідомив що ОСОБА_4 який здійснив продаж земельної ділянки на підставі підроблених документів ОСОБА_8 , до вказаної протиправної діяльності із привласнення земельних ділянок шахрайським шляхом причетні ОСОБА_13 та ОСОБА_5

06.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області № 1-кс/381/486/25, 381/4560/25 в період часу з 08 год. 23 хв. по 09 год. 02 хв., був проведений обшук за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у користуванні ОСОБА_8 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) де виявлено та вилучено: договір купівлі-продажу земельної ділянки :06:046:0047 від 21.07.2023 року; Витяг з ДРПП №339988963 від 21.07.2023 року на право власності земельної ділянки :06:046:0047; заява ОСОБА_8 від 21.07.2023 року.

Постановою слідчого про визнання речових доказів у кримінальному провадженні від 06.05.2025 року вилучені документи визнано речовим доказом.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Також в клопотанні повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Як зазначив прокурор в клопотанні, що зазначені речі визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні на підставі постанови.

Разом з тим, аналіз клопотання, з яким звернувся прокурор до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому прокурором необґрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту тимчасово вилученого майна, а також, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України та не надані письмові докази, що обґрунтовують необхідність накладення даного арешту на вказане майно.

Згідно частини першої ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання.

Проте данних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів прокурором в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000077 від 20.06.2024 року повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1