печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №000862, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 в порядку ст. 174 КПК України звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.06.2024 у справі №757/25112/24-к на транспортний засіб MERCEDES-BENZ EQS 580, 2021 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що вказане майно з 16.05.2024 на законних підставах належить їй - ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу транспортного засобу №8046/2024/4596222. Факт того, що вказане майно, на яке було накладено арешт, у минулому належало ТОВ «Укрдонінвест» () не є підставою для обмеження ОСОБА_3 у вільному володінні, користуванні та розпорядженні своїм майном. Наразі накладення арешту на майно інших власників, які не мають жодного відношення до кримінального провадження, не мають статусу підозрюваного, свідка чи будь-якого іншого, не виправдовує заходів забезпечення провадження, що відповідно тягне за собою неспіврозмірність застосованого заходу. Крім того, арештований автомобіль не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не має на собі, а відповідно і не зберігає, і не може зберегти слідів кримінального правопорушення чи містити будь-які відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, не був предметом кримінального правопорушення у кримінальному провадженні. З огляду на наведене, у даному кримінальному провадженні відсутні обставини, які б виправдовували втручання держави у право власності інших осіб, що на законних підставах володіють арештованим майном.

Адвокат ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги клопотання підтримує.

Прокурор в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення судового засідання. Разом з тим, прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 надіслав на адресу суду письмові заперечення на клопотання ОСОБА_3 . Так, зазначив, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000862 від 07.10.2021, у тому числі за підозрами: 1) ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 27 ст. 219, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України; 2) ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ст. 219, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України; 3) ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ст. 219, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України; 4) ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ст. 219, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України; 5) ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 212 та ст. 219 КК України. Досудове розслідування здійснюється за фактами створення та функціонування злочинної організації, діяльність якої спрямована на ухилення ТОВ «Краснолиманське» та ДП «ВК «Краснолиманська» від сплати податків шляхом, неправомірного застосування податкової пільги у період 2022-2023 років, що призвело до ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, в особливо великих розмірах, а також створення умов для доведення до стійкої фінансової неспроможності ДП «ВК «Краснолиманська», що завдало великої матеріальної шкоди державі. Згідно отриманих під час досудового розслідування відомостей, загальна сума шкоди, завдана протиправними діями зазначених осіб, становить понад 2 млрд гривень. Слід зазначити, що підозрюваний ОСОБА_6 є власником корпоративних прав (частки у 100% статутного капіталу у сумі 80 000 грн) ТОВ «Укрдонінвест» (). Поряд з цим, установлено, що уповноваженими особами ТОВ «Укрдонінвест» () 16.05.2024 здійснено перереєстрацію транспортного засобу MERCEDES-BENZ EQS 580, 2021 р.в., д.н.з. НОМЕР_3 , VIN: НОМЕР_2 , на ОСОБА_3 під новим д.н.з. НОМЕР_4 . Описані дії вказують, що уповноваженими особами ТОВ «Укрдонінвест» () вживаються дії, направлені на приховання майна підозрюваного, з метою уникнення відповідальності, конфіскації майна та унеможливлення стягнення збитків, спричинених внаслідок вчинення кримінального правопорушення. У вказаному кримінальному провадженні ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.06.2024 накладено арешт на вказаний транспортний засіб та зазначене арештоване майно передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для здійснення заходів з управління. Водночас, санкціями ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 та ст. 255 КК України передбачено застосування додаткового покарання у вигляді конфіскації майна. Враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, слід прийти до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації та можливої конфіскації як виду покарання. Отже, скаржником не доведено відсутність потреби у подальшому застосуванні накладеного судом арешту, а арешт не має на меті позбавити особу належного їй права власності, а лише тимчасово обмежити її право користуватись та розпоряджатись майном до прийняття відповідних процесуальних рішень по кримінальному провадженню. Відтак, накладення арешту на даному етапі досудового розслідування є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження, і переслідує легітимну мету. З огляду на викладене просив відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна та розгляд справи проводити без участі прокурора.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчим суддею визнано можливим розглянути клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, письмові заперечення прокурора з долученими до них документами, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000862 від 07.10.2021, у тому числі за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ст. 219 та ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень. передбачених ч, 2 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ст. 219 та ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ст. 219 та ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 212, ст. 219 та ч. 3 ст. 209 КК України, за відповідними видами співучасті, передбаченими ст. 27 КК у країни.

07.06.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі №757/25112/24-к задоволено клопотання прокурора та накладено арешт зокрема на рухоме майно, власником якого є ОСОБА_3 , а саме: транспортний засіб MERCEDES-BENZ EQS 580, 2021 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , що до 16.05.2024 належав ТОВ «Укрдонінвест» ().

У вказаній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

У своєму клопотанні заявник також посилається на те, що вона є законним власником арештованого транспортного засобу, оскільки при купівлі автомобіля належним чином оформлено правовстановлюючі документи, тобто вказаний автомобіль правомірно набуто останньою у власність.

Натомість вказані обставини вже були предметом оцінки слідчого судді при вирішенні питання про арешт майна 07.06.2024.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 07.06.2024, при накладенні арешту слідчий суддя керувався вимогами ст. 173 КПК України, врахував наявність даних про належність майна, на яке прокурор просив накласти арешт, а саме нерухоме та рухоме майно близьких родичів підозрюваного ОСОБА_6 , підконтрольних йому підприємств, та те, що зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Наряду з вказаним, слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, встановив, що таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

Отже, посилання ОСОБА_3 на те, що вона не є учасником кримінального провадження №0000862, не є підозрюваною чи особою, відповідальною за завдання шкоди, є добросовісним набувачем та придбала автомобіль на законних підставах, за договором купівлі-продажу, не є підставою для скасування арешту, оскільки з огляду на положення КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000862 від 07 жовтня 2021 року триває, органом досудового розслідування здійснюється збирання доказів та встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, у тому числі усіх причетних до вказаного кримінального правопорушення осіб.

За таких обставин вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки особою, що звернулась із клопотанням, не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в його застосуванні відпала потреба.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1