Справа № 296/6730/25
УХВАЛА

Іменем України

20 червня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського районного управління №2 поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження №0000620 від 04.06.2025 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 03.06.2025 року, житель міста Житомира - громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи злочинний умисел, без передбаченого законом дозволу, зберігає стрілецьку зброю та вибухові боєприпаси за місцем свого проживання, на території приватного домоволодіння, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Відомості за даними фактами 04.06.2025 було внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0000620 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених, ч.1 ст. 263 КК України.

17.06.2025 було проведено огляд місця події в ході якого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно надав для вилучення 118 предметів трубчастої форми світло-бежевого кольору ззовні схожі на артилерійський нітроцелюлозний порох, які було упаковано у спец-пакет №RAW0204619 та пластиковий лоток в якому було виявлено гранульовану речовину сірого кольору ззовні схожу на метальну вибухову речовину нітроцелюлозний артилерійський порох вагою близько 1,5 кг, який було упаковано до спец-пакету №WAR1317577

17.06.2025 року речі, які були вилучені під час оглядe місця події за адресою: м. Житомир, вул. Івана Гонти, біля буд. №94, було визнано речовими доказами. Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий зазначає, що арешт вищевказаних об`єктів майна у даному кримінальному провадженні необхідний для збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені під час огляду місця події від 17.06.2025 за адресою: м. Житомир, вул. Івана Гонти, біля буд. №94, а саме 118 предметів трубчастої форми світло-бежевого кольору ззовні схожі на артилерійський нітроцелюлозний порох, які було упаковано до спец-пакету №RAW0204619 та пластиковий лоток в якому було виявлено гранульовану речовину сірого кольору ззовні схожу на метальну вибухову речовину нітроцелюлозний артилерійський порох вагою близько 1,5 кг, який було упаковано до спец-пакету №WAR1317577.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1