Справа № 152/892/24
У Х В А Л А

про вирішення клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу

02 липня 2025 року м. Шаргород

Шаргородський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 1 Шаргородського районного суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000495 від 22 червня 2023 року відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 332 КК України, -

у с т а н о в и в:

Прокурор, посилаючись на неможливість закінчення судового розгляду до спливу чинного строку запобіжного заходу обвинуваченому, просить продовжити на 60 днів строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 з підстав того, що попередньо визначені ризики, пов`язані із можливістю обвинуваченого переховуватись від суду чи продовжити свою злочинну діяльність дотепер не зменшились та не зникли.

Обвинувачений та його захисники просили змінити запобіжний захід ОСОБА_6 на більш м`який. Захисники звернули увагу суду на необгрунтованість клопотання прокурора, а також на те, що ризики, які вказані в клопотанні, нічим не підтверджуються.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 1 травня 2024 року до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів. Ухвалами суду від 26 червня 2024 року, 20 серпня 2024 року, 15 жовтня 2024 року, 11 грудня 2024 року, 31 січня 2025 року, 20 березня 2025 року та 6 травня 2025 року запобіжний захід у виді тримання під вартою, обвинуваченому продовжено строком на 60 днів. Строк дії ухвали від 6 травня 2025 року закінчується 4 липня 2025 року.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінюючи клопотання прокурора про продовження строків тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні умисного, тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років. Судовий розгляд кримінального провадження триває, зокрема, наразі має бути ще допитаний сам обвинувачений. Відтак ризик того, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду задля уникнення кримінальної відповідальності є досить високим. З огляду на зухвалість та специфіку інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, ризик того, що ОСОБА_6 може вчинити інше, аналогічне, кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується, наразі також не зменшився.

Суд не приймає до уваги доводи захисників щодо відсутності та недоведеності ризиків, передбачених пунктами 1 та 5 частини першої статті 177 КПК України, оскільки ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав. При цьому, КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. Так, суд при вирішенні клопотання про продовження строку запобіжного заходу враховує, що обвинувачений одружений, має постійне місце проживання, є фізичною особою-підприємцем, раніше несудимий, є особою з інвалідністю. Однак ці обставини жодним чином не є такими, що спростовують вищевказані ризики.

Тому з метою забезпечення кримінального провадження, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів з можливістю внесення застави - 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 грн.

Керуючись статтями 176-178, 183 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 332 КК України, продовжити строком на 60 (шістдесят) днів.

Визначити строк дії ухвали до 30 серпня 2025 року включно.

Визначити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_6 в межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що він або заставодавець мають право внести заставу в розмірі 908400 грн у будь-який момент.

У разі внесення застави в розмірі 908400 грн. звільнити ОСОБА_6 з-під варти, у випадку відсутності в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, де обвинувачений перебуває, іншого судового рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання ОСОБА_6 під вартою.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_6 , у разі внесення застави виконувати наступні обов`язки на строк не більше двох місяців, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що якщо обвинувачений ОСОБА_6 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення через Шаргородський районний суд Вінницької області.

Головуючий суддя ОСОБА_7