Справа № 212/8078/25
У Х В А Л А

14 липня 2025 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженьця с. Савро, П`ятихатського району, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, із середньою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, офіційно не працевлаштованого, інвалідності не маючого, раніше судимого: останній раз 03.02.2022 Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу за ч.2 ст. 186, на підставі ч.4 ст. 70 КК України по сукупності злочинів шляхом поглинання більш суворого за вироком Жовтневого районного суду від 09.06.2021 меншь суворого призначеного покарання призначено покарання у вигляді 4 років 1 місяця позбавлення волі, звільнений з Криворізької ВК № 80 23.05.2025 по відбуттю строку покарання, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Покровського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 в період дії воєнного стану, повторно, 12.07.2025 близько 19 години 25 хвилин ОСОБА_5 , знаходячись біля будинку № 48 по вулиці Федора Караманиць в Покровському районі міста Кривого Рогу, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, повторно в період воєнного стану, усвідомлюючи, що його дії носять відкритий характер та є очевидними для потерпілої ОСОБА_7 , діючи із корисливого умислу, ОСОБА_5 відкрито схопив зі столу гаманець з якого дістав грошові кошти в сумі 1200 американських доларів, що в перерахунку за курсом НБУ станом на 12.07.2025 становить 50184,00 гривень.

Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, звернувши викрадене на свою користь і розпорядившись ним на свій розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальний збиток на суму 50184,00 гривень.

Дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.4 ст.186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачається покарання у вигляді позбавленням волі до десяти років, враховуючи особу підозрюваного, офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, які б могли стримати його не покидати м. Кривий Ріг та територію Дніпропетровської області, може почати переховуватись від органів досудового розслідування та від суду з метою уникнення покарання у вигляді позбавлення волі, яке може бути йому призначено, а також скоїти в подальшому корисливі кримінальні правопорушення з метою відшукування коштів для існування. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі має можливість здійснювати психологічний та фізичний тиск на потерпілу, свідків з метою в подальшому зміни останніми своїх показань, а тому вбачається ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

У зв`язку з необхідністю запобігання вищевказаних ризиків до підозрюваного ОСОБА_5 доцільно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували проти клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підлягає задоволенню з таких підстав.

Відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за № №0000967 від 13.07.2025, за правовою кваліфікацією за ч.4 ст. 186 КК України.

14 липня 2025 року о 12-00 годині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Копію клопотання та доданих матеріалів підозрюваний отримав о 12 год. 20 хв. 14 липня 2025 року.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий звертаючись з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою довів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 186 КК України, наявність достатніх даних, що існують ризики переховування підозрюваним від органів досудового слідства та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого та свідків, та про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Згідно п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція ч.4 ст. 186 КК України передбачає покарання до десяти років позбавлення волі.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, з урахуванням особи ОСОБА_5 , який підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, відсутності в нього міцних соціальних зв`язків, не працює, неповнолітніх дітей на утриманні не має, одружений, неодноразово судимий, слідчий суддя вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Доводи сторони захисту щодо застосування більш м`якого запобіжного заходу при розгляді клопотання слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 176-178,182, 183, 184, 202, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840,00 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена (заставодавцем) на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (отримувач коштів ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача 26239738, МФО 820172, банк отримувача ДКСУ м. Київ рахунок отримувача UA0017442).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися із с. Савро Дніпропетровської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 11 вересня 2025 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1