Справа № 519/1089/25
Провадження № 1-кс/519/218/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2025 м. Південне

Слідчий суддя Південного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Південне клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Южний Одеської області, українця, громадянина України, не одруженого, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

01.04.2025 Южним міським судом Одеської області за ч.1 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодження з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Судом встановлено, що СВ відділення поліції №4 Одеського районного управління поліції №2 ГУ НП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000293 від 30.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Слідством встановлено, що в період часу з 02:00 год. до 03:00 год. 26.05.2025, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі своїм знайомим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходились у квартирі АДРЕСА_2 , де в кухонному приміщенні вживали алкогольні напої.

Під час вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_5 виник протиправний умисел, спрямований на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, знаходячись у кухонному приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, з метою спричинення тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_5 наніс ОСОБА_9 не менше 4 ударів своїми руками в область голови, внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді численних крововиливів обличчя, забитих ран слизової оболонки губ, крововиливів під оболонками головного мозку, набряку головного мозку, які спричинили його смерть на місці події.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання, просили його задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо клопотання слідчого. Захисник ОСОБА_6 підтримала позицію свого підзахисного, при цьому зазначила, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він має постійне місце проживання, визнає вину, а ризики не доведені.

Вислухавши учасників справи, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 органом досудового розслідування 30.05.2025 в присутності захисника повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та йому 30.05.2025 надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується застосування запобіжного заходу.

30.05.2025 о 01.10 год. ОСОБА_5 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, обґрунтовується наявними матеріалами кримінального провадження, а саме:

-протоколом огляду місця події від 30.05.2025 за адресою: АДРЕСА_1 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.05.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.05.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 30.05.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 30.05.2025 року;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 30.05.2025 року

На даній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, є обґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювані, обвинувачені обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватимуть відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вони мають реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Слідчий суддя доходить висновку про доведеність існування ризику, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить відсутність офіційного місця роботи, стійких соціальних зв`язків, вагомість доказів про вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, зокрема його вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, вказаний злочин, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Також ОСОБА_5 не одружений, у підозрюваного немає неповнолітніх або непрацездатних утриманців.

Ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків є обґрунтованим, оскільки, підозрюваний ОСОБА_5 знає адресу мешкання потерпілої сторони та свідків, будучи на волі може здійснювати тиск на них, з метою змінити показання, дані під час досудового розслідування.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином на першочерговій стадії досудового розслідування є також обґрунтованим, так як підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може підшукати свідків або речові та інші докази, які можуть спотворювати факти, що перешкоджатиме встановленню об`єктивної істини під час здійснення досудового розслідування.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є обґрунтованим тим, що 01.04.2025 Южним міським судом Одеської області за ч.1 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 засуджений до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки, однак на шлях виправлення не став, та вчинив інше кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 121 КК України.

Суд приймає до уваги те, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та визнає вину у вчиненому кримінальному правопорушенні, однак вказане саме по собі, не спростовує вищенаведених ризиків. При цьому прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Разом з тим, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. В зв`язку з чим, слідчим суддею не визначається розмір застави.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, ОСОБА_5 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави, на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання, тобто з 30 травня 2025 року.

Строк дії ухвали до 28 липня 2025 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14

Копію ухвали отримав: «___» год. «___» хв. «___»_____________2025 року

Підозрюваний: __________________ ОСОБА_5