Номер провадження:1-кс/521/2922/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Хаджибейського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання слідчої СВ Відділення поліції № 3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 18.07.2025 року відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Краснопілля Березанського району Миколаївської області, громадянина України, без інвалідності, з середньо-спеціальною освітою, одруженого та маючого малолітню доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слів працюючого водієм таксі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (оренда), зі слів раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається наступне.

Слідчим відділенням Відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені внесеному до ЄРДР за № 0000676 від 18.07.2025 року. Прокурорами Хаджибейської (Малиновської) окружної прокуратури м. Одеси здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування слугувало те, що до відділення поліції надійшло повідомлення про те, що на території Хаджибейського району м. Одеси особа (група осіб) організували схему незаконного переправлення через державний кордон України військовозобов`язаних громадян України, яким обмежено виїзд з території України під час дій правового режиму воєнного стану.

В ході розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення може бути причетним, зокрема, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого 06.08.2025 року, після передачі свідку на ім`я ОСОБА_8 пакету документів, які, на переконання слідства, надають право на відстрочку від проходження військової служби та безперешкодного виїзду через державний кордон України, було затримано за підозрою у вчиненні злочину та якому 07.08.2025 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні, посилаючись на обґрунтованість повідомленої підозри, існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання зазначеним ризикам, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 300 прожиткових мінімумів доходів громадян та встановленням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Прокурор та слідча у судовому засіданні підтримали клопотання, оскільки вважали мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, про що надала письмові заперечення. Зокрема вважала, що органом досудового розслідування не доведено, що повідомлена ОСОБА_7 підозра є обґрунтованою та повідомлена підозра є, на її думку, не конкретизованою. Також вважала, що заявлені ризики є необґрунтованими, а доводи щодо їх існування спростовуються тим, що ОСОБА_7 одружений, має малолітню дитину, місце проживання, потребує належного лікування. У зв`язку з викладеним, просила застосувати до підзахисного більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт із забороною залишати житло у нічний період доби.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника..

Дослідивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так слідчим суддею встановлено, що у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000676 від 18.07.2025 року, гр. ОСОБА_7 підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, про що особі повідомлено 07.08.2025 року.

Двомісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000676 від 18.07.2025 року спливає 07.10.2025 року.

Оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слід звернути увагу сторони захисту, що слідчий суддя не встановлює наявність в його діях складу кримінального правопорушення та ступінь його вини та не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, слідчий суддя лише об`єктивно та розумно оцінює надані сторонами докази (документи) та визначає, чи дозволяють вони встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, та чи виправдовують вони в своїй сукупності необхідність застосування до особи запобіжного заходу.

Отже, дослідивши надані матеріали та обставини вчинення кримінального правопорушення, що розслідується та можливу роль ОСОБА_7 у ньому, слідчий суддя переконався в тому, що аналіз представлених матеріалів пов`язують підозрюваного з кримінальним провадженням, доводячи його причетність в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування та приводить до висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Так, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Краснопілля Березанського району Миколаївської області області, є громадянином України, має середньо-спеціальну освіту, одружений та має малолітню доньку, психічних та фізичних вад здоров`я не має, раніше не судимий (інших відомостей слідчому судді не надано), зі слів орендує житло на території м. Одеси, проте слідчий суддя ставить під сумнів ці доводи, оскільки, згідно наданої копії договору оренди від 01.04.2025 року, строк оренди житла за адресою: АДРЕСА_2 , становить один день.

Таким чином, проаналізувавши докази до доводи сторін, слідчий суддя вважає доведеним, у даному провадженні існують ризики, передбаченні п.п.1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_7 може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду свідчить те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний може вдатися до ухилення від слідства з метою уникнення можливих для нього негативних наслідків;

- на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (впливати на свідків) вказує те, що підозрюваний обізнаний про те, хто саме є свідками у даному провадженні, відтак, з метою зміни даними особами своїх показань, перебуваючи без ізоляції від суспільства може здійснювати на них вплив.

- на наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України (перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином) вказує те, що наразі триває досудове розслідування і встановлення усіх важливих обставин, збір доказів та встановлення усіх причетних осіб до вчинення кримінального правопорушення, відтак ОСОБА_7 може вживати заходи для знищення або спотворення доказів, якщо матиме до них доступ, а також може вчинити інші дії проти об`єктивного та повного розслідування.

В частині наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість вказаного ризику, оскільки органом досудового розслідування відомостей, що ОСОБА_7 раніше притягувався до кримінальної відповідальності чи перебуває в статусі підозрюваного в рамках іншого кримінального провадження, слідчому судді не надано.

Підсумовуючи, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку є виправданим застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Будь-яких вагомих аргументів, які б спростовували висновки слідчого судді щодо обґрунтованість повідомленої підозри та існування у даному провадженні ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігання яким неможливе, окрім як застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стороною захисту наведено не було.

Відомостей чи документів, які б свідчили, що стан здоров`я підозрюваного не дозволяє, чи взагалі виключає можливість його перебування в установі попереднього ув`язнення, матеріали клопотання не містять та стороною захисту не надані.

Обмежень щодо застосування найбільш сурового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, слідчим суддею, під час судового розгляду, не встановлено.

Відтак, слідчий суддя погоджується з доводами органу досудового розслідування про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 для досягнення дієвості цього провадження, забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя також погоджується з позицією органу досудового розслідування щодо можливості визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, проте вважає заставу у розмірі 300 неоподаткованих мінімумів для працездатних осіб надмірною.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК.

Згідно абз. 2 п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, встановлених у даному провадженні ризиків, а також приймаючи до уваги обставини кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_7 , зокрема те, що такий злочин напряму впливає на обороноздатність держави та перешкоджає мобілізації військовозобов`язаних осіб, слідчий суддя приходить до висновку, що у даному випадку застава як альтернативний запобіжний захід має бути визначена у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України про які просить слідство. В частині застосування обов`язків відносно підозрюваного, то слідчий суддя вважає необхідним їх встановити з врахування введеного в Україні воєнного стану.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчої СВ Відділення поліції № 3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Хаджибейської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 18.07.2025 року відносно: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».

На підставі абз. 2 п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 200 (двохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.

У разі внесення застави та звільнення з-під варти, в межах строку досудового розслідування, але не більше ніж на 2 (два) місяці, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися за межі міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування і обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 06.08.2025 року та діє до 04.10.2025 включно.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, його захиснику, а також направити до Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом встановленого законом строку з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1