Єдиний унікальний номер справи 172/1067/23
Провадження № 1-кп/185/49/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщені суду в м.Павлограді Дніпропетровської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 (дистанційно),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває на розгляді вищевказане кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 10.02.2025 року в кримінальному провадженні був призначений судовий розгляд за відсутності обвинуваченої (inabsentia) в порядку спеціального судового провадження.

До Луганської обласної прокуратури 27.03.2025 надійшла інформація про те, що Луганським управлінням Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України в ході проведення оперативно-розшукових заходів у межах оперативно-розшукової справи категорії «Розшук» № 107 від 03.01.2023 стосовно оголошеної у розшук обвинуваченої ОСОБА_5 , від державного підприємства «Український національний центр розбудови миру», який виконує функції Національного інформаційного бюро відповідно до Женевських конвенцій про поводження з військовополоненими та про захист цивільного населення під час війни від 12 серпня 1949 року, отримано виписку з реєстру оборонців України, які перебувають у полоні держави-агресора, про те, що ОСОБА_5 знаходиться в полоні держави-агресора.

У зв`язку з отриманням вказаної інформації прокурор звернулась з письмовим клопотанням про зупинення судового провадження.

Захисник покладається на розсуд суду при вирішенні цього питання.

Заслухавши думку прокурора та захисника, вивчивши надані матеріали, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.2 Женевської конвенції про поводження з військовополоненими від 12.08.1949 (далі - Женевська конвенція) ця конвенція, як і інші акти законів і звичаїв війни (міжнародне гуманітарне право), застосовуються до всіх випадків оголошеної війни чи будь-якого іншого збройного конфлікту, що може виникнути між двома чи більше Високими Договірними Сторонами, навіть якщо одна з них не визнає стану війни, у тому числі до всіх випадків часткової або цілковитої окупації Високої Договірної Сторони, навіть якщо ця окупація не натрапляє на жодний збройний спротив.

Факт широкомасштабного збройного вторгнення державою-агресором - російською федерацією на територію України 24.02.2022 встановлений рішеннями міжнародних організацій, зокрема резолюцією Генеральної асамблеї ООН Е8-11/1 від 02.03.2022 «Про агресію проти України», п.п. 1,3 Висновку 300 (2022) Парламентської Асамблеї Ради Європи «Наслідки агресії Російської Федерації проти України», п. п. 17, 18 Наказу Міжнародного Суду ООН від 16.03.2022 за клопотанням про вжиття тимчасових заходів у справі «Звинувачення в геноциді відповідно до Конвенції про запобігання злочину геноциду та покарання за нього" (Україна проти РФ) та ін.)».

Статтею 4 Женевської конвенції визначено, що військовополоненими є особи, які потрапили в полон до супротивника й належать, серед іншого, до особового складу збройних сил сторони конфлікту. Згідно статті 5 Конвенції вона застосовується до осіб, визначених статтею 4, з того моменту, як вони попадуть під владу ворога, та до остаточного звільнення та репатріації.

Порядком тримання військовополонених, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 05.04.2022 №413 визначено, що військовополонені - це особи, які мають право на цей статус відповідно до ст.4 Женевської конвенції та ст. 44 Додаткового протоколу до Женевської конвенції, що стосується захисту жертв міжнародних збройних конфліктів (Протокол І) від 08.06.1977. Під полоном розуміється тимчасове обмеження свободи особи, яка підпадає під одну з категорій осіб, наведених у ст. 4 Женевської конвенції, та яка брала участь у воєнних діях, з метою недопущення її до подальшої участі в таких діях.

В п.28 ч.1 ст.3 КПК України, особа, стосовно якої уповноваженим органом прийнято рішення про обмін як військовополоненого, - це будь-яка особа, яка має процесуальний статус підозрюваного, обвинуваченого, засудженого та яка включена відповідним уповноваженим органом до списку для обміну як військовополонений.

Від державного підприємства «Український національний центр розбудови миру» отримано виписку з реєстру оборонців України, які перебувають у полоні держави-агресора, про те, що обвинувачена ОСОБА_5 знаходиться в полоні держави-агресора.

Отже, обвинувачена ОСОБА_5 , виходячи з положень постанови Кабінету Міністрів України від 05.04.2022 №413 та ст.4 Женевської конвенції має статус військовополоненої та перебуває під юрисдикцією країни-агресора - російської федерації, що об`єктивно унеможливлює її явку у судове засідання з причин, які не залежать від її волі.

Згідно з приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Стаття 335 КПК України передбачає, що у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

У разі якщо уповноваженим органом прийнято рішення про передачу обвинуваченого для обміну як військовополоненого та обвинуваченим надано письмову згоду на такий обмін, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до моменту проведення такого обміну або до отримання від уповноваженого органу інформації про те, що такий обмін не відбувся. У такому разі суд продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється стосовно декількох осіб.

Рішення про зупинення судового провадження із зазначеної підстави оскарженню не підлягає.

Статтею 335 КПК України передбачені підстави зупинення судового провадження. Вимоги щодо зупинення судового провадження у разі перебування обвинуваченого у полоні країни-агресора - російської федерації зазначена норма кримінального процесуального законодавства не містить. Поряд з цим конструкція ст.335 КПК України дозволяє дійти висновку, що зупинення судового провадження можливе за наявності об`єктивних перешкод для його продовження.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є, зокрема захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Виходячи з приписів ч.6 ст.9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу, якими, зокрема, є верховенство права (п.1 ч.1 ст.7), забезпечення права на захист (п.13 ч.1 ст.7), доступ до правосуддя (п.14 ч.1 ст.7), змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і доведення перед судом їх переконливості (п.15 ч.1 ст.7), диспозитивність (п.19 ч.1 ст.7).

Загальні правила щодо обов`язкової участі обвинуваченого у судовому засіданні закріплені у ст.318 КПК України, за виключенням випадків, передбачених цим Кодексом. Вирішальне значення щодо можливості судового розгляду кримінального провадження без участі обвинуваченого за приписами ч.3 ст.323 КПК України має наявність факту його переховування від органів слідства та суду на тимчасово окупованій території України, на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, з метою ухилення від кримінальної відповідальності (спеціальне судове провадження) та/або оголошений в міжнародний розшук.

Однак аналіз змісту ст.138 КПК України та факт перебування обвинуваченої ОСОБА_5 у полоні країни-агресора свідчать про те, що її неявка у судове засідання обумовлена не залежними від її волі обставинами, які об`єктивно на теперішній час виключають її участь у судовому засіданні, та в розумінні п.8 ч.1 ст.138 КПК України є іншими поважними обставинами, котрі об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик суду.

З огляду на те, що перебування особи в полоні передбачає обмеження її особистої свободи, зважаючи на неможливість отримання інформації щодо причин та підстав перебування обвинуваченої ОСОБА_5 в полоні держави-агресора - російської федерації, з метою належного забезпечення завдань і загальних засад кримінального провадження, судове провадження підлягає зупиненню.

На підставі ст.ст. 2, 7, 9, 335 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання прокурора про зупинення судового провадження в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Судове провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, зупинити до звільнення обвинуваченої з полону або передачу обвинуваченої для обміну як військовополоненої.

Контроль за виконанням ухвали доручити старшому групи прокурорів, який здійснює процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3