ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/5294/19 Номер провадження 11-п/814/143/25 Доповідач ап. інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2025 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про звернення до Верховного Суду з поданням про направлення матеріалів клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000348, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,-

ВСТАНОВИЛА:

04.08.2025 до апеляційного суду з Шевченківського районного суду м. Полтави надійшли матеріали за клопотанням адвоката ОСОБА_5 представника в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 20.06.2019 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000348 від 04.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Полтави від 25.07.2025 вирішено звернутися до апеляційного суду з метою направлення зазначених вище матеріалів до Верховного Суду з поданням про їх передачу на розгляд до Петриківського районного суду Дніпропетровської області, оскільки в судовому засіданні встановлено, що Шевченківський районний суд м. Полтави не є судом, який встановлений законом для вирішення поставленого у клопотанні питання.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, дослідивши матеріали провадження, дійшла наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Як вбачається з наявних матеріалів та змісту ухвали суду першої інстанції, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000348 здійснювалося ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, а отже орган досудового розслідування перебував в межах територіальної юрисдикції Шевченківського (Октябрського) районного суду м. Полтави, у зв`язку із чим питання про накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні вирішувалося саме цим судом.

Поряд із цим, за повідомленням начальника СВ відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 30.04.2024 (а.с. 5), в провадженні цього органу досудового розслідування перебувало кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000348 від 04.06.2019 за ознаками, передбаченими ч. 2 ст. 364 КК України, в якому 07.12.2020 було прийнято рішення про закриття відповідно до п. 10 абз. 2, ч. 1 ст. 284 КПК України.

До зазначеного повідомлення долучено постанову слідчого СВ Петриківського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 від 21.12.2020 про закриття кримінального провадження № 0000348 (а.с. 7).

За правилами ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В той же час, ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наведеного слідує, що питання про скасування арешту майна має вирішувати слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування або суд на розгляді якого перебуває кримінальне провадження.

При цьому, КПК України не врегульовано порядок подання клопотання про скасування арешту майна та його розгляду в межах закритого кримінального провадження.

З цього приводу у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.04.2024 (справа № 554/2506/22) зроблено висновок, що у разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію в силу прямої вказівки ч. 4 ст. 132 КПК.

З огляду на наведене вище, Шевченківський районний суд м. Полтави не може розглядати подане клопотання про скасування арешту майна, а тому колегія суддів дійшла висновку про необхідність внесення до Касаційного кримінального суду Верховного Суду подання про направлення зазначених матеріалів клопотання до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 34 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Звернутись до Касаційного кримінального суду Верховного Суду з поданням про направлення матеріалів за клопотанням адвоката ОСОБА_5 представника в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 20.06.2019 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000348 від 04.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3