Номер провадження 1-кп/205/111/25
У Х В А Л А

22 квітня 2025 року Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001373 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду міста Дніпропетровська перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заявила клопотання про зміну запобіжного заходу її підзахисному ОСОБА_3 з тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотання зазначила, що на день розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст.177 КПК України, відсутні, захисник доводила, що обвинувачений ОСОБА_3 має міцні соціальні зв`язки в місці постійного проживання, одружений, мешкає разом з родиною дружини, оскільки у дружини виявлено тяжке захворювання хребта, ОСОБА_3 взяв на себе всю роботу по господарству, тому є вагами підставі для зміни раніше обраного запобіжного заходу на більш м`який. Захисник виклала клопотання письмове, яке в судовому засіданні підтримала та просила задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала щодо зміни запобіжного заходу.

Суд, вислухавши доводи захисника, думку обвинуваченого, прокурора, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Виходячи із змісту ст.ст. 177, 183, 199 КПК України, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та підтверджуватися відповідними доказами.

Так, встановлено, що ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 18.03.2025 року продовжено обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24-00 години 15 травня 2025 року включно.

Крім того, суд звертає увагу, що запобіжний захід має на мету забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Як вбачається з матеріалів обвинувального акту, обвинувачений ОСОБА_3 офіційно не працевлаштований, одружений, на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей не має, раніше судимий, документи в підтвердження позитивної репутації обвинуваченого та в підтвердження того, що обвинувачений займався будь-якою трудовою діяльністю, останнім не надано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Окрім того, суд враховує обставини, визначені статтею 178 КПК України, зокрема тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються.

Крім того, враховує підстави за яких обвинуваченому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і які наразі не втратили своєї актуальності.

Отже, розглядаючи можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд враховуючи вищезазначене, відповідно до ст.183 КПК України вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, і необхідним та достатнім для виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання встановленим судом ризикам, є лише запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, на даний час, у зв`язку із тим, що в Україні діє воєнний стан, ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, а навпаки з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, оскільки військова агресія проти України суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Отже, враховуючи наявність ризиків вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи у сукупності обставини визначені ст.178 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання щодо зміни запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.110, 177, 331, 369, 371 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу відмовити.

Повний текс ухвали складений і оголошений учасникам судового провадження 25.04.2025 року о 14.00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, які можуть бути оскаржені.

Суддя ОСОБА_1