Справа № 991/7930/25
Провадження 1-кс/991/8000/25
У Х В А Л А

04 серпня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисник ів - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Національного бюро Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Запоріжжя, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні № 0000261, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 368, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 28 ст. 336, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 368-3, ч. 4 ст. 369, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 368, ч. 1 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі-КК),

а також заяву захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , щодо незаконного затримання, подану у межах кримінального провадження № 0000261,

ВСТАНОВИВ:

І. Щодо клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

1.На розгляд слідчого судді надійшло вищезазначене детектива, погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 , у якому він просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави на підставі абз. 3 ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

2.Доводи, викладені у клопотанні, узагальнено зводяться до такого:

-ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

?ч. 5 ст. 191 КК, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, організованою групою;

?ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК, тобто у перешкоджанні законній діяльності ІНФОРМАЦІЯ_5 в особливий період, вчинене групою осіб за попередньою змовою;

-відповідні обставини підозри підтверджуються вагомими доказами, зібраними під час досудового розслідування;

-наявні обставини, які свідчать про ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК, щодо: (1) переховування від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконного впливу на свідків, експертів, спеціалістів, інших підозрюваних у кримінальному провадженні; (4) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинення іншого кримінального правопорушення;

-застосування щодо підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не дасть можливості досягти мети їх застосування до ОСОБА_4 .

ІІ. Щодо заяви захисника ОСОБА_5 , поданої в порядку ст. 208 КПК

3. До Вищого антикорупційного суду надійшла також заява захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , в якій останній просив визнати незаконним затримання ОСОБА_4 та постановити ухвалу, якою негайно звільнити підозрюваного з-під варти.

4.В обґрунтування заяви захисник зазначає, що на час затримання підозрюваного ОСОБА_4 02.08.2025 не було підстав вважати, що можлива втеча останнього з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки про наявність вищезазначеного кримінального провадження ОСОБА_4 стало відомо безпосередньо під час затримання. Окрім того, ОСОБА_4 , маючи реальну можливість залишитися за межами України, не вчинив жодних дій, спрямованих на втечу з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Також захисник повідомив, що під час затримання підозрюваний добровільно передав працівникам правоохоронного органу свій мобільний телефон, що підтверджує готовність ОСОБА_4 до співпраці з органом досудового розслідування. Відтак, на переконання захисника ОСОБА_5 , в органу досудового розслідування не існувало будь-яких законних підстав для затримання підозрюваного ОСОБА_4 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК.

ІІІ. Позиції учасників кримінального провадження щодо поданого клопотання

5.У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання детектива з викладених у ньому підстав. Доводи заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 щодо незаконного затримання підозрюваного заперечував, та зазначив, що в органу досудового розслідування були обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності, з огляду на імовірність отримання ним інформації щодо затримання інших осіб, підозрюваних у вищезазначеному кримінальному провадженні, та неодноразові безперешкодні перетини кордону підозрюваним, зокрема, й під час воєнного стану.

6.Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , заперечували проти задоволення клопотання детектива в повному обсязі та просили його задовольнити частково, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, встановивши її розмір в межах, передбачених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК. Їх доводи узагальнено зводились до такого:

-підозра є необґрунтованою з огляду на відсутність суми збитків та відомостей, які б свідчили про те, що ОСОБА_4 є суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, та об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 114-1 КК;

-жоден із ризиків, які передбачені у ст. 177 КПК, та на які посилається детектив, не є підтвердженим;

-твердження сторони обвинувачення щодо можливого переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду є лише припущенням ініціатора клопотання, оскільки підозрюваний неодноразово здійснював перетин державного кордону, однак щоразу повертався на територію України;

-ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК, відсутній, з огляду на те, що матеріали досудового розслідування знаходяться у розпорядженні слідчого та прокурора, підозрюваний доступу до вказаних матеріалів не має;

-наявність зазначеного детективом ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні можливо нівелювати шляхом встановлення обов`язку заборони спілкування з визначеним колом осіб;

-ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином відсутній з огляду на ненадання стороною обвинувачення доказів на підтвердження того, що ОСОБА_4 вживав будь-яких заходів для перешкоджання здійсненню досудового розслідування;

-наведені детективом обставини на підтвердження ризику про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення є необґрунтованими, оскільки не було надано доказів, що дії ОСОБА_4 носять непоодинокий характер;

-детективом не наведено обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК;

-ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, вагітну дружину та двох малолітніх дітей, батьків пенсійного віку, які через незадовільний стан здоров`я потребують лікування та догляду, був нагороджений подяками від громадських та релігійних організацій, що характеризує його як особу, яка займає активну позицію в суспільному житті.

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

7.Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК).

8.Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (ч. 1, 2 ст. 177 КПК).

9.При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК).

10.Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

11.Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті.

12.Слідчий суддя має право зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 2 та 3 ч. 1 цієї статті (ч. 3 ст. 194 КПК).

13.Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5, 6 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

14.Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю.

15.Обов`язки, передбачені ч. 5, 6 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 1 - 5, 7 ст. 194 КПК).

16.В ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зазначає відомості про: (1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється особа; (2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; (3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; (4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; (5) запобіжний захід, який застосовується (ч. 1 ст. 196 КПК).

17.Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, крім випадків, передбачених ч. 6 та 7 ст. 176 КПК.

18.Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як , зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

19.Під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. (ч. 6 ст. 176 КПК).

20.Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

21.В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 цієї статті (ч. 1-3 ст.183 КПК).

22.Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України (ч. 4 ст. 183 КПК).

23.Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

24.Окрім того, ч. 1 ст. 208 КПК передбачено, що уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України; 4) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ст. 255, 255-1, 255-2 КК.

25.Про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, обов`язково складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених ст. 104 КПК, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень ст. 209 КПК; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. У разі якщо на момент затримання прізвище, ім`я, по батькові затриманої особи не відомі, у протоколі зазначається докладний опис такої особи та долучається її фотознімок. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому та надсилається прокурору (ч. 5 ст. 208 КПК).

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази та мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали за наслідками розгляду клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та заяви захисника про визнання затримання незаконним

26.Заслухавши доводи сторін та дослідивши надані документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню.

27.З огляду на законодавчі вимоги до ухвалення відповідного рішення, далі слідчий суддя наведе обставини та надасть оцінку питанням, які потребують розв`язання, у такому порядку: (1) щодо кримінальних правопорушень (їх суті і правової кваліфікації), у яких підозрюється особа; (2) щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінальних правопорушень; (3) щодо обставин, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; (4) щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; (5) щодо запобіжного заходу, який застосовується; (6) щодо обґрунтування обраного розміру застави; (7) щодо обов`язків передбачених статтею 194 КПК, які будуть покладені на підозрюваного згідно з цією ухвалою; (8) щодо законності затримання підозрюваного.

Щодо кримінального правопорушення (його суті і правової кваліфікації), у якому підозрюється особа

28.Згідно з повідомленням про підозру від 03.08.2025 (т. 2 а.с. 48-67) ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

-ч. 5 ст. 191 КК, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, організованою групою;

-ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК, тобто у перешкоджанні законній діяльності ІНФОРМАЦІЯ_5 в особливий період, вчинене групою осіб за попередньою змовою.

29.Суть вказаних кримінальних правопорушень, згідно з повідомленням про підозру, полягає у такому.

30.У період з березня по серпень 2025 року утворена ОСОБА_9 та ОСОБА_10 організована група у складі ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_4 вчинила низку злочинів, пов`язаних із заволодінням бюджетними коштами в особливо великих розмірах та одержання неправомірної вигоди в особливо великих розмірах.

31.Так, 12.02.2025 за сприяння ОСОБА_9 та ОСОБА_10 Лисичанською міською військовою адміністрацією Сєвєродонецького району Луганської області на потреби військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (код НОМЕР_2 ) (далі- ВЧ НОМЕР_1 ) виділено грошові кошти у сумі ІНФОРМАЦІЯ_6 у виді субвенції.

32.07.04.2025 між ВЧ НОМЕР_1 в особі ОСОБА_14 з однієї сторони, та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» (фактичним бенефіціарним власником якого є ОСОБА_4 ) в особі ОСОБА_13 з іншої, підписано державний контракт на постачання ІНФОРМАЦІЯ_8.

33.При цьому ОСОБА_15 , у зв`язку із труднощами, які виникли під час підписання державного контракту командиром ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_14 , звернувся із проханням до начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_16 узгодити із командиром підлеглої йому ВЧ НОМЕР_1 підписання згаданого контракту.

34.До підписання вказаного контракту ОСОБА_13 , з відома ОСОБА_4 , було вирахувано приблизну вартість ІНФОРМАЦІЯ_9» та, з метою можливості виробництва вказаних ІНФОРМАЦІЯ_10 на ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», отримано 01.04.2025 інвойс № НОМЕР_4 від компанії ІНФОРМАЦІЯ_11 на ІНФОРМАЦІЯ_12 до вказаних ІНФОРМАЦІЯ_10 на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_13

35.Однак, за версією органу досудового розслідування, діючи за попередньою змовою із учасниками організованої групи, ОСОБА_13 , усвідомлюючи, що згідно Постанови КМУ від 11.11.2022 № 1275 «Деякі питання здійснення ІНФОРМАЦІЯ_14 на період дії правового режиму воєнного стану» передбачено, що прибуток виконавця державного контракту (договору) у складі ціни може становити не більш як 25 відсотків виробничої собівартості товарів, робіт та послуг, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою заволодіння бюджетними коштами учасниками організованої групи, виділеними у виді субвенції для ВЧ НОМЕР_1, після підписання контракту за № НОМЕР_5 від так званої «фірми-прокладки» ІНФОРМАЦІЯ_15), у якому збільшила вартість ІНФОРМАЦІЯ_16 до вказаних вище ІНФОРМАЦІЯ_10 з ІНФОРМАЦІЯ_17

36.У подальшому, на виконання контракту № НОМЕР_6 ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» здійснило постачання ІНФОРМАЦІЯ_18 ІНФОРМАЦІЯ_9» на адресу ВЧ НОМЕР_1.

37.Надалі, у період з 06.06.2025 до 17.06.2025 на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» надійшли грошові кошти в загальній сумі ІНФОРМАЦІЯ_19

38.Отже, після надходження останньої суми грошових коштів, а саме 17.06.2025, учасники організованої групи у складі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 та ОСОБА_13 , обготівкували та заволоділи, зловживаючи службовим становищем ОСОБА_13 , грошовими коштами в сумі 81 157,44 долари США, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 17.06.2025 (41,5306 грн) становить 3 370 517,18 гривень.

39.Окрім того, ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» у квітні 2025 року отримало відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» статус критично важливого для забезпечення потреб ІНФОРМАЦІЯ_20 або функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період.

40.Вказаний статус надає право на здійснення бронювання військовозобов`язаних, які працюють на вказаному товаристві.

41.У подальшому, в умовах дії воєнного стану в Україні та пов`язаного з цим проведенням заходів мобілізації, службові особи ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», а саме директор - ОСОБА_18 та фактичний бенефіціарний власник ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» ОСОБА_4 , з метою особистого незаконного збагачення шляхом одержання неправомірної вигоди для себе, використовуючи надані їм повноваження, діючи за попередньою змовою між собою та іншими невстановленими на даний час особами, усвідомлюючи, що такі дії перешкоджають законній діяльності ІНФОРМАЦІЯ_5 в особливий період, організували схему ухилення від мобілізації за допомогою фіктивного працевлаштування громадян призовного віку до ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», яке має статус критично важливого підприємства, що надає підстави військовозобов`язаним громадянам одержати відстрочку від призову на військову службу.

42.Так, в період часу з 16.06.2025 по 21.06.2025 ОСОБА_4 забезпечив перереєстрацію ОСОБА_19 в ІНФОРМАЦІЯ_3 .

43.26.06.2025 на виконання вказівки ОСОБА_4 , ОСОБА_19 прибув до офісних приміщень ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», розташованих на 8-му поверсі бізнесцентра «IQ», що за адресою: м. Київ, вул. Болсуновська, 13-15, де, під час їхньої зустрічі, ОСОБА_4 познайомив ОСОБА_19 з ОСОБА_18 як особою, яка здійснює фіктивне бронювання осіб на ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7». Водночас, ОСОБА_19 , на виконання вказівки ОСОБА_4 передав грошові кошти в сумі 3000 доларів США за організацію зняття його з розшуку, а також 6 000 доларів США як половину суми за подальше його фіктивне працевлаштування на ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» з метою одержання відстрочки від призову.

44.Надалі ОСОБА_13 , діючи за вказівкою ОСОБА_4 , з 01.07.2025 фіктивно працевлаштувала ОСОБА_19 у ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» на посаду інженера-збиральника.

45.Після оформлення відстрочки від призову для ОСОБА_19 , останній 07.07.2025 зустрівся із ОСОБА_4 та передав йому іншу частину раніше обумовленої суми в розмірі 6 000 доларів США.

46.Тим самим, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, організованою групою, вчинив злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК.

47.Окрім того, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразились у перешкоджанні законній діяльності ІНФОРМАЦІЯ_5 в особливий період, вчиненому групою осіб за попередньою змовою, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК.

Щодо обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

48.Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття «обґрунтованої підозри», слідчий суддя, враховуючи ст. 8, 9 КПК, керується усталеною практикою ЄСПЛ, згідно з якою обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

49.Обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_4 , на переконання слідчого судді, підтверджується дослідженими фактичними даними, які містяться у таких документах:

-протоколі за результатами проведення НС(Р)Д - контролю за вчиненням злочину від 20.06.2025 у формі спеціального слідчого експерименту відносно ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_13 надала ОСОБА_20 вказівку написати ОСОБА_9 повідомлення про те, що ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» отримали оплату за контрактом з військовою частиною НОМЕР_1 НГУ та готові віддати кошти. Крім цього, ОСОБА_9 особисто надавав вказівки ОСОБА_20 щодо розподілення коштів у сумі 43 000 доларів США, якими заволоділи учасники схеми, окремо по конвертах, які остання отримала від ОСОБА_4 . Зазначені грошові кошти були ідентифіковані під час контролю за вчиненням злочину із зазначенням їх серій та номерів. Після розподілення коштів ОСОБА_20 , ОСОБА_9 пояснював ОСОБА_4 та ОСОБА_13 щодо розподілу цих коштів, після чого особисто отримав пакет із коштами у сумі 43 000 доларів США, які були заздалегідь розподілені по конвертах (т. 5 а.с. 1-9);

-протоколі обшуку від 02.08.2025, проведеного у житлі ОСОБА_10 , під час якого було виявлено кошти в сумі 1500 доларів США, які є частиною неправомірної вигоди (т. 2 а.с. 110-114);

-протоколом за результатами проведення НС(Р)Д - аудіо-, відеоконтролю особи відносно ОСОБА_9 від 15.07.2025, у якому зафіксовані розмови останнього під час перебування у бізнес-центрі «IQ» з ОСОБА_4 та ОСОБА_13 , у яких ОСОБА_9 пояснював ОСОБА_4 та ОСОБА_13 кому яку частину коштів він має передати імовірно після оплати ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» за контрактом з військовою частиною НОМЕР_1 НГУ, також зафіксовано факт отримання ОСОБА_9 пакету з грошовими коштами у сумі 43 000 доларів США, які були заздалегідь розподілені по конвертах. Окрім того у розмові ОСОБА_9 хизується наявністю впливу на військових службових осіб Національної гвардії України, а також можливістю впливати на надання субвенцій з місцевих бюджетів військовим частинам для закупівлі ІНФОРМАЦІЯ_10 (т. 5 а.с. 10-18);

-протоколом за результатами проведення НС(Р)Д - аудіо-, відеоконтролю особи відносно ОСОБА_13 від 18.07.2025, у якому відображені розмови директора ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» стосовно підготовки до укладення контракту на поставку ІНФОРМАЦІЯ_10 до військової частини НОМЕР_1 НГУ, в тому числі підготовки комерційних пропозицій від інших підприємств, які ніби-то мають створити видимість конкуренції по закупівлі, організації поставки ІНФОРМАЦІЯ_10, визначення графіків поставки, отримання грошових коштів за виконання контракту, ймовірне визначення суми «відкату» від загальної вартості контракту у розмірі 20%, усунення перешкод в укладенні інших контрактів з використанням зв`язків ОСОБА_9 . У розмові від 20.05.2025 ОСОБА_13 обговорює з ОСОБА_9 питання виконання контракту з військовою частиною НОМЕР_1 НГУ. У розмові від 13.06.2025 ОСОБА_4 повідомляє ОСОБА_13 про необхідність передати кошти ОСОБА_9 за виконаний контракт з військовою частиною НОМЕР_1 НГУ. Крім цього, обговорюється процес підготовки грошових коштів до видачі (т. 5 а.с. 19-48);

-протоколом за результатами проведення НС(Р)Д - аудіо-, відеоконтролю особи відносно ОСОБА_9 від 03.06.2025, у якому відображене спілкування останнього з ОСОБА_10 з приводу укладення та виконання контракту ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» з військовою частиною НОМЕР_1 НГУ, отримання коштів від ОСОБА_4 імовірно у якості «відкату» за цей контракт. Також зафіксовано спілкування ОСОБА_9 із ОСОБА_13 з питань формування цін на ІНФОРМАЦІЯ_10, в ході якого ОСОБА_9 наказує ОСОБА_13 формувати ціну виходячи з найдешевших запчастин на ІНФОРМАЦІЯ_10. Також ОСОБА_9 хизується наявністю зв`язків з військовими службовими особами Національної гвардії України та можливістю впливу на них (т. 6 а.с. 61-108);

-протоколом за результатами проведення НС(Р)Д - аудіоконтролю особи відносно ОСОБА_4 від 09.06.2025, з якого вбачається наявність у ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» схеми імовірно фіктивного бронювання військовозобов`язаних з метою ухилення від мобілізації в умовах воєнного стану, визначення ОСОБА_4 вартості «послуг» з такого фіктивного бронювання військовозобов`язаних, залученість та обізнаність про вказану схему ОСОБА_21 , яка приймала на роботу осіб зі вказаною метою як директор підприємства (т. 5 а.с. 106-111);

-протоколом за результатами проведення НС(Р)Д - аудіо-, відеоконтролю особи відносно ОСОБА_4 від 09.07.2025, у якому зафіксовано зміст розмов ОСОБА_4 та ОСОБА_19 , у яких обговорюються пропозиції ОСОБА_4 «послуг» з імовірного фіктивного бронювання військовозобов`язаних шляхом працевлаштування на ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», зміни ОСОБА_19 місця перебування на військовому обліку на ІНФОРМАЦІЯ_4 з цією метою. Крім цього, ОСОБА_4 повідомляє ОСОБА_19 про наявність зв`язків та можливість впливу на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_4 з метою постановки на облік військовозобов`язаних та безперешкодної реалізації схеми їх імовірно фіктивного бронювання. У розмовах 24.06.2025 та 26.06.2025 ОСОБА_4 повідомляє ОСОБА_19 суму грошових коштів, які необхідно передати йому для імовірно фіктивного бронювання на ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7». В ході однієї з розмов, що мала місце 26.06.2025, ОСОБА_4 запросив директора ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» ОСОБА_13 та познайомив її з ОСОБА_19 , вказавши на неї як на директора компанії, де він буде бронюватися. ОСОБА_13 , в свою чергу, надала ОСОБА_19 необхідний перелік документів для влаштування на роботу та особисті контакти для зв`язку. У протоколі також зафіксований факт передачі ОСОБА_19 ОСОБА_4 грошових коштів за імовірно фіктивне бронювання (т. 5 а.с. 63-105);

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронної інформаційної системи від 09.06.2025 відносно ОСОБА_13 , під час якої зафіксовано відомості, що містились у комп`ютері останньої щодо виконання контракту між ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» та з військовою частиною НОМЕР_1 (зокрема, оригінальний інвойс від компанії ІНФОРМАЦІЯ_11 на ІНФОРМАЦІЯ_12 до вказаних ІНФОРМАЦІЯ_10 на загальну суму 105 609, 28 доларів США, відомості щодо фірми-посередника ІНФОРМАЦІЯ_21 та інвойс від вказаної фірми на суму ІНФОРМАЦІЯ_22. Також у вказаному протоколі зафіксовано листування ОСОБА_13 щодо імовірного фіктивного працевлаштування громадян з метою одержання ними відстрочки від призову на військову службу (т. 4 а.с. 1-51).

50.На переконання слідчого судді, описані у клопотанні детектива та повідомленні про підозру фабули кримінальних правопорушень у сукупності з наданими детективом та прокурором матеріалами кримінального провадження вказують на наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з відповідними кримінальними правопорушеннями, передбаченими ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК, і такі докази є достатніми щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

51.Водночас доводи сторони захисту (1) щодо відсутності у кримінальному провадженні достатніх доказів спричинення суми збитків, (2) щодо відсутності у ОСОБА_4 ознак суб`єкта кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, оскільки він не є службовою особою, а отже не може бути співвиконавцем цього злочину, (3) щодо відсутності елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 114-1 КК та неправильності кваліфікації дій підозрюваного за вказаною статтею, за своєю суттю стосуються питань оцінки доказів з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а також питань розмежування різних конкуруючих складів кримінальних правопорушень та визначення виду співучасті (співвиконавство, організація, підбурювання та пособництво).

52.Проте слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

53.Водночас, слідчий суддя бере до уваги, що в повідомленні про підозру серед іншого має зазначатися стислий виклад суттєвих фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, відомих на момент повідомлення про підозру, - тобто законом допускається, що на цій стадії притягнення особи до кримінальної відповідальності не всі суттєві обставини можуть бути відомі слідству. Тож логічним наслідком можливості з`ясування інших важливих фактичних обставин розслідуваного злочину є право сторони обвинувачення повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру (статті 279 КПК). Отже, як фактична сторона кримінального провадження, так і правова оцінка імовірно кримінально-протиправної поведінки, не обов`язково є сталими з моменту первинної підозри (вони можуть коригуватися як протягом досудового розслідування, так і в рамках судового провадження) (ухвала АП ВАКС від 23.01.2024 справа № 991/11249/23).

54.За таких обставин, доводи сторони захисту про відсутність достатніх даних про розмір спричиненої злочином шкоди та про неправильність кваліфікації дій підозрюваного, на цьому етапі кримінального провадження не є підставою для висновків про необґрунтованість підозри, адже на подальших етапах провадження сторона обвинувачення може змінити/доповнити як виклад фактичної сторони інкримінованих кримінальних правопорушень так і спірну правову кваліфікацію, яка наразі, на переконання слідчого судді, не є очевидно неправильною.

Щодо обставин, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК

55.Слідчий суддя звертає увагу на положення ч. 1 ст. 177 КПК, відповідно до яких метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ряду спроб, які визначені у цій нормі як ризики.

56.Отже, метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення названих ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

57.Виходячи саме з такого розуміння положень ч. 1 ст. 177 КПК слідчий суддя буде розглядати питання щодо наявності заявлених у клопотанні слідчого ризиків.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

58.На переконання слідчого судді, заявлений детективом ризик переховування ОСОБА_4 обумовлюється можливістю притягнення його до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки, зокрема, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК, у якому підозрюється ОСОБА_4 , є особливо тяжким, санкція якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

59.Важливим аспектом є також те, що звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, за вчинення корупційного злочину КК не передбачено (ст. 69, 75 КК).

60.Окрім того, кримінальне правопорушення, визначене ч. 1 ст. 114-1 КК, передбачає основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

61.Наведені обставини вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

62.Водночас, існування зазначеного ризику, на переконання слідчого судді, також доводиться сукупністю таких встановлених фактичних даних.

63.У зв`язку із запровадженням на території України правового режиму воєнного стану встановлено певні обмеження для перетину Державного кордону військовозобов`язаних чоловіків, які відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-XII від 21.10.1993, Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57 поширюються на підозрюваного.

64.Поряд з цим, підозрюваний ОСОБА_4 , що він не заперечував, навіть під час запровадженого воєнного стану неодноразово перетинав державний кордон України, в останній раз покинувши країну 31.07.2025 і повернувшись 01.08.2025. Окрім того, слідчий суддя не виключає можливості нелегального перетину кордону підозрюваним, адже у держави наразі з об`єктивних причин через дії російської федерації відсутні можливості належним чином контролювати державний кордон.

65.Також, слідчий суддя погоджується з доводами детектива, що підозрюваний, будучи колишнім заступником голови Запорізької обласної ради, тобто особою, яка займає відповідальне становище, міг набути широке коло зв`язків серед службових осіб органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій. Використовуючи вказані зв`язки ОСОБА_4 може реалізувати ризик переховування від органу досудового розслідування та суду навіть в умовах воєнного стану.

66.Також, згідно з долученими до клопотання матеріалами, 12.02.2025 ОСОБА_4 у розмові із невстановленою особою вказував про наявність осіб у Сполучених Штатах Америки, які можуть надати виклик до США. При цьому, ОСОБА_4 повідомив, що ОСОБА_10 зробив за 1 день візу в США (т. 3 а.с. 83-84). Окрім того, у судовому засіданні підозрюваний зазначив про наявність у нього візи до США.

67.Також, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має майнові ресурси, які можуть бути достатніми для переховування від органу досудового розслідування. Так, грошовий дохід ОСОБА_4 , відповідно до відомостей про доходи підозрюваного, у 2025 рік склав 2252885 грн, за 2024 - 5804410 грн. Окрім того, згідно з клопотанням, під час проведення щодо підозрюваного низки слідчих дій, в т.ч. негласних, встановлено відомості про приховане одержання матеріальної винагороди за фіктивне бронювання осіб.

68.Вказані обставини свідчать про наявність у ОСОБА_4 достатніх активів (легальних та прихованих) для переховування від органу досудового розслідування, прокурора та суду, а також можливість підозрюваного як на території України, так і за кордоном матеріально забезпечувати та утримувати себе, членів своєї сім`ї, а відтак і переховуватися.

69.Загалом зазначені вище обставини, у своїй сукупності, вказують на те, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та співставляючи можливі негативні наслідки для себе у разі засудження до покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий т ермін із можливістю уникнення ним покарання шляхом переховування від органу досудового розслідування та суду, може безперешкодно залишити територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності.

70.Відповідні обставини, у своїй сукупності, спростовують доводи ОСОБА_4 та його захисників щодо відсутності ризику переховування.

71.Належна процесуальна поведінка підозрюваного, стійкі соціальні зв`язки, позитивні характеристики, відсутність судимості, про що зазначає сторона захисту, слідчий суддя вважає факторами, що знижують ймовірність переховування, проте не виключають відповідний ризик.

Щодо ризику знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення

72.Слідчий суддя вважає такий ризик доведеним, адже нині у кримінальному провадженні триває досудове розслідування, отже, продовжується збір фактичних даних, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин вчинення кримінальних правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_4 .

73.Поряд з цим, з огляду на те, що лише 03.08.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, у зв`язку із чим йому стало відомо про обставини, які є предметом доказування у цьому кримінальному провадженні, останній може безперешкодно знищити, сховати або спотворити речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, однак ще не були виявлені органом досудового розслідування.

74.З огляду на те, що досудове розслідування не завершилось, і сторона обвинувачення не завершила збирання доказів у кримінальному провадженні, вищенаведені обставини вказують на існування ризику знищення, приховування або спотворення документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

75.Окрім того, слідчий суддя погоджується з доводами детектива стосовно того, що оскільки ОСОБА_4 є фактичним бенефіціарним власником ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7», то він має безпосередній вплив на директора підприємства ОСОБА_13 , тобто володіє усіма відомостями про всі місця зберігання документів вказаного суб`єкта господарювання, може надавати вказівки працівникам товариства з метою знищення, спотворення доказів у вказаному кримінальному провадженні.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків, експерта, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні

76.Вважаючи вказаний ризик обґрунтованим слідчий суддя бере до уваги встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

77.За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

78.Водночас підозрюваний, будучи обізнаним про можливих свідків вчинення злочину, інших співучасників, в тому числі, тих, яким уже повідомлено про підозру, у силу тяжкості покарання, що йому загрожує, може впливати на зміст їх показань.

79.Також слідчий суддя погоджується з доводами детектива щодо обґрунтованості ризику впливу на експерта з огляду на зафіксовану під час проведення щодо підозрюваного слідчих дій, в т.ч. негласних, розмову ОСОБА_4 з директором ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» ОСОБА_13 . Так, на запитання підозрюваного: «А вот это вот слово, что Женя сказала?», ОСОБА_13 відповіла: «А это то, что нам скорее всего надо будет использовать твоих знакомых в КНИСЕ. Вот прямо чую, что да» (т. 3 а.с. 48).

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином

80.Слідчий суддя вважає зазначений ризик обґрунтованим стороною обвинувачення з огляду на те, що ОСОБА_4 , ознайомившись із повідомленням про підозру, доказами, долученими до цього клопотання слідчого, може повідомити нині невстановленим спільникам про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали йому відомі під час досудового розслідування, що може ускладнити притягнення до відповідальності всіх винних осіб. Так, згідно з долученими до клопотання матеріалами, в розмові від 28.02.2025 ОСОБА_4 повідомляв свій план дій на випадок притягнення до кримінальної відповідальності з метою ухилення від кримінальної відповідальності (т. 3 а.с. 102).

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення

81.Слідчий суддя вважає зазначений ризик обґрунтованим, з огляду на таке.

82.Матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій у даному провадженні зафіксовано розмови і домовленості в завуальованій формі імовірних фігурантів вказаного кримінального провадження, в тому числі і ОСОБА_4 , які можуть вказувати на систематичне скоєння кримінальних правопорушень, пов`язаних, із заволодінням бюджетними коштами та фіктивним бронюванням осіб від призову на військову службу.

83.Зокрема, під час розмови 14.04.2025 ОСОБА_4 та ОСОБА_9 імовірно підшукують осіб для вчинення інших злочинів (т. 4 а.с. 178-179).

84.Вказане може свідчити про ризик вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень.

85.Водночас, слідчий суддя відхиляє твердження сторони захисту про те, що наявність ризиків не підтверджена достатніми доказами, з огляду на таке.

86.Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити.

87.Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

88.Викладені вище мотиви ухваленого рішення вказують на те, що у цьому провадженні детективом наведено достатні доводи на підтвердження існуючих ризиків у поведінці підозрюваного із посиланням на докази.

Щодо запобіжного заходу, який застосовується

89.При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності вищезазначених ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) те, що надані докази про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень є вагомими; (2) те, що покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, є тяжким; (3) вік підозрюваного, стан його здоров`я; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини; (5) майновий стан підозрюваного; (6) відсутність судимостей у підозрюваного; (7) ризик повторення протиправної поведінки.

90.Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочину, зокрема, передбаченого ст. 114-1 КК, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

91.Отже, з огляду на те, що слідчим суддею встановлені ризики, передбачені п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК, до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

92.З огляду на положення ч. 6 ст. 176 КПК, слідчий суддя не надає оцінку обставинам недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Щодо обґрунтування обраного розміру застави

93.У своєму клопотанні детектив просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

94.Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

95.Водночас, під час дії воєнного стану слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема ст. 114-1 КК.

96.За таких обставин, слідчий суддя бере до уваги, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , не є насильницькими, що вимагало б його безальтернативного тримання під вартою.

97.Серед обставин, передбачених у ст. 178 КПК, слідчий суддя бере до уваги вік підозрюваного, наявність у нього міцних соціальних зв`язків, вагітної дружини та двох малолітніх дітей, батьків пенсійного віку, які через незадовільний стан здоров`я потребують лікування та догляду, здійснення підозрюваним благодійної діяльності в умовах російської агресії.

98.З огляду на зазначене, беручи до уваги обставини ймовірно вчинених ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, не пов`язаних із загрозою для життя та здоров`я інших осіб, слідчий суддя дійшов висновку щодо можливості поряд із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

99.Розмір застави підозрюваному визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, які вказують на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні за попередньою змовою групою осіб тяжкого злочину проти основ національної безпеки та особливо тяжкого корупційного злочину, що, в умовах воєнного стану та обстановки постійних бойових дій за незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, становить виняткову суспільну небезпечність.

100.Також, слідчий суддя бере до уваги майновий стан підозрюваного.

101.Так, грошовий дохід ОСОБА_4 , відповідно до відомостей про доходи підозрюваного, у 2025 рік склав 2252885 грн, за 2024 - 5804410 грн. Окрім того, згідно з клопотанням, під час проведення щодо підозрюваного низки слідчих дій, в т.ч. негласних, встановлено відомості про приховане одержання матеріальної винагороди за фіктивне бронювання осіб, що може свідчити про наявність у підозрюваного значної кількості неофіційних/необлікованих доходів і майна, якими він може скористатись для фінансування свого переховування від органів слідства та суду.

102.Далі слідчий суддя враховує значну кількість та вагомість ризиків, передбачених ст. 177 КПК, які встановлені слідчим суддею щодо підозрюваного.

103.Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених ч. 5 ст. 182 КПК межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

104.Отже, з огляду на вищевикладене, враховуючи характер кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , його майновий стан, слідчий суддя доходить висновку, щодо встановлення виключного випадку, який потребує визначення застави у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 15 000 000 грн, оскільки саме такий розмір застави зможе забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків. Визначення застави у меншому розмірі на даному етапі кримінального провадження, на переконання слідчого судді, не зможе запобігти встановленим ризикам.

105.Водночас слідчий суддя вважає, що визначений розмір застави не є непомірним для підозрюваного з огляду на його майновий стан, а також можливість її внесення як самим підозрюваним так і іншими особами. Окрім того, слідчий суддя враховує, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 ймовірно вчинялись у співучасті з іншими підозрюваними, за яких також наразі сплачено значні розміри застав без суттєвих затримок. Окрім того, характер кримінальних правопорушень, які ймовірно вчинялись підозрюваним передбачає можливість одержання коштів, які не є офіційними доходами, а тому слідчий суддя враховує і можливість існування прихованих статків у підозрюваного.

Щодо процесуального обов`язку, який покладається на підозрюваного у разі внесення застави

106.Слідчий суддя, з урахуванням наведених вище обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 194 КПК, доходить висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки на ОСОБА_4 необхідно покласти обов`язок прибувати до суду за кожною вимогою.

Щодо законності затримання підозрюваного

59.Слідчим суддею встановлено, що відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 02.08.2025 ОСОБА_4 було затримано.

60.Також 03.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК.

61.Відповідно до зазначеного протоколу підставою для затримання ОСОБА_4 стали обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК. Також, у вказаному протоколі, з яким ознайомився ОСОБА_4 та його захисник, містяться відомості про підстави затримання та відомості щодо того, у вчиненні яких кримінальних правопорушень підозрюється , а також роз`яснено останньому право мати захисника, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього. Також про затримання ОСОБА_4 було повідомлено центр з надання безоплатної правничої допомоги.

62.Слідчий суддя вище вже зазначив, що ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 є обґрунтованим. Отже, з огляду на наведені обставини, органом досудового розслідування були дотриманні положення ст. 208 КПК як щодо порядку так і щодо підстав затримання ОСОБА_4 .

63.За таких обставин, відсутні підстави для задоволення скарги захисника, поданої в порядку ст. 208 КПК.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання детектива Національного бюро Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 , задовольнити частково.

2.Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

3.Визначити строк дії ухвали про тримання під вартою до 30.09.2025 включно.

4.Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі 15 000 000 грн.

5.Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: , номер рахунку за стандартом IBAN НОМЕР_3 , призначення платежу: прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного, кошти застави, згідно з ухвалою слідчого судді (номер справи, дата ухвали, назва суду), відомості про заставодавця (номер телефону, адреса).

6.Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент протягом дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному слідчим суддею.

7.У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язок прибувати до суду за кожною вимогою.

8.Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

9.В іншій частині клопотання детектива відмовити.

10.Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК та звернуто заставу в дохід держави.

11.У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , щодо незаконного затримання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1