У Х В А Л А

20 червня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про призначення товарознавчої експертизи у судовому провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває на розгляді кримінальне провадження №0000343 від 28.04.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 подано клопотання про призначення товарознавчої експертизи, проведення якої просив доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С.Бокаріуса» /м. Харків, вул. Золочівська, 8а/ та на вирішення якої просив поставити наступні питання:

- чи підтверджується висновок експерта про вартість телевізора марки

Самсунг, модель UE32EH5307K, бувшого у використанні, в розмірі 4 483 грн, який наведений у висновку експерта від 07.05.2024 №CE-19/107-24/4864-TB (товарознавча експертиза ринкової вартості телевізора);

- яка ринкова вартість телевізора марки Самсунг, модель UE32EH5307K

бувшого у використанні телевізор, виробленого в Росії 09.2012, станом на 27.04.2024 у м. Чоп Ужгородського району Закарпатської області у неробочому, непрацюючому стані, який був об`єктом дослідження.

Адвокат ОСОБА_5 обґрунтував необхідність призначення товарознавчої експертизи тим, що при виготовленні висновку експерта №CE-19/107-24/4864-TB від 07.05.2024 було порушено методологію оцінки, зокрема експерт визначив вартість телевізора за умови його справності, хоча досліджуваний телевізор був несправний і без пульта; при цьому порівнював із робочими телевізорами, що є методологічно некоректним; використано недостовірну інформацію: експерт не встановив дату виробництва, країну походження та реальний технічний стан телевізора; не перевірив фактичні ціни продажу, використав лише ціни пропозицій, що суперечить стандартам оцінки; порушено принцип порівняльного підходу: експерт не врахував характеристики подібного майна: фізичний стан, комплектацію, функціональність, умови продажу, місце розташування тощо; не провів коригування цін, хоча об`єкти для порівняння суттєво відрізнялись; у висновку немає підтвердження функціональності телевізора, не додано фото екрана, не вказано стан портів, звуку тощо; експерт не пояснив, чому виключив з розгляду інформацію про ціни з інших джерел, де вартість була суттєво нижчою.

Позиції сторін кримінального провадження.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання захисника обвинуваченого, вважаючи, що таке заявлено з метою затягування судового розгляду.

Потерпіла у судове засідання 20.06.2025 не з`явилася, однак будучи допитаною у судовому засіданні 19.06.2025 повідомила, що викрадений телевізор на момент крадіжки перебував у працездатному стані, оскільки її батько постійно користувався ним для перегляду телевізійних програм. З її слів, під час телефонних розмов із батьком вона неодноразово чула характерні звуки роботи телевізора, що, на її переконання, підтверджує його справність на час вчинення кримінального правопорушення.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав клопотання про призначення товарознавчої експертизи та просив його задовольнити, вказавши, що показання потерпілої ОСОБА_6 щодо справного технічного стану телевізора на момент вчинення кримінального правопорушення є недостовірними, оскільки вона особисто не спостерігала за його роботою, а робила відповідні висновки виключно зі слів інших осіб або непрямих ознак. Сумніви у достовірності показань потерпілої також викликає той факт, що в судовому засіданні вона заперечила подання або підписання заяви про відсутність претензій до ОСОБА_4 та про відшкодування шкоди, тоді як у матеріалах досудового розслідування міститься підписана нею 26.06.2024 заява про відсутність претензій у зв`язку з повним відшкодуванням збитків.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думки учасників судового засідання, перевіривши матеріали судової справи, суд дійшов висновку про те, що у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 слід відмовити з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

У силу ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

(1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експерта не дав змови усунути виявлені суперечності;

(2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 цього Кодексу;

(3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: (1) встановлення причин смерті; (2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; (3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; (4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; (5) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням (ч. 2 ст. 242 КПК України).

Згідно з матеріалами справи, за версією сторони обвинувачення, 27 квітня 2024 року близько 17 години 50 хвилин ОСОБА_7 , будучи раніше судимим вироком Ужгородського міськрайонного суду від 31.08.2022, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, прагнучи задовольнити особисті потреби за рахунок незаконного вилучення майна, тобто діючи з корисливим мотивом та метою, реалізовуючи умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що робить це непомітно для потерпілого та інших осіб, тобто діючи таємно, в умовах воєнного стану, всупереч волі власника по металевій дробині через недобудований дах, проник до однієї з кімнат будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_6 , звідки викрав телевізор марки «Samsung», моделі «UE32EH5307K», чорного кольору, ринкова вартість якого згідно висновку експерта становить 4483,00 гривень, який в подальшому виніс на подвір`я та намагався перекинути через паркан, не виконавши всі можливі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця з причин, що не залежали від його волі, так як був виявлений власником будинку.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.3 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України як незакінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), поєднану з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану

На підтвердження наведених обставин сторона обвинувачення надала суду, серед іншого, висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №CE-19/107-24/4864-TB від 07.05.2024. Цим висновком визначено, що ринкова вартість телевізора марки Самсунг, модель UE32EH5307K, бувшого у використанні, з врахуванням ознак зносу, станом цін на 27.04.2024 становить 4 483 грн.

Допитаний у судовому засіданні експерт Закарпатського НДЕКЦ МВС України ОСОБА_8 повідомив, що телевізор на експертне дослідження надійшов без заводського пакування, з биркою, на якій були підписи понятого, слідчого та спеціаліста. Експерт вказав, що об`єкт було ідентифіковано як працездатний, оскільки в постанові про призначення експертизи слідчим не було зазначено про його несправність. Також зазначив, що відсутність пульта дистанційного керування не впливає на вартість телевізора, ані збільшуючи, ані зменшуючи її; при цьому ні місце продажу, ні строк експлуатації не мають визначального значення для оцінки вартості пристрою.

Сторона захисту не реалізувала своє право на надання суду відповідного експертного висновку.

Суд зазначає, що у поданому захисником клопотанні не наведено об`єктивних підстав для визнання наданого у справі висновку експерта таким, що викликає обґрунтовані сумніви у правильності, не доведено його суперечності іншим матеріалам кримінального провадження, а також не надано альтернативного експертного висновку для порівняння, що виключає підстави для призначення додаткової або повторної експертизи у розумінні статті 332 КПК України.

Посилання сторони захисту на недостовірність висновку експерта та на припущувану технічну несправність телевізора є голослівними, не підтверджені належними та допустимими доказами, і ґрунтуються виключно на критичному сприйнятті методології оцінки. У свою чергу, твердження потерпілої про працездатність телевізора підкріплені логічними поясненнями, зокрема фактом його щоденного використання батьком потерпілої.

Отже, доводи захисника не спростовують наданий суду висновок експерта, який є допустимим і належним доказом у справі та не викликає обґрунтованих сумнівів щодо своєї достовірності.

Суд звісно враховує, що захисник посилався на недостовірність показань потерпілої ОСОБА_6 , яка не була безпосереднім свідком технічного стану телевізора, а свої висновки робила на підставі слів інших осіб або непрямих ознак.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які безпосередньо сприймав у судовому засіданні. Показання потерпілої, отримані під час допиту в суді 19.06.2025, є допустимими доказами, оскільки були надані після попередження про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України. При цьому КПК України не передбачає окремих вимог щодо оцінки достовірності показань саме потерпілого, однак такі показання підлягають оцінці в сукупності з іншими доказами.

В даному випадку твердження потерпілої щодо працездатності телевізора не спростовані жодними об`єктивними доказами з боку сторони захисту.

Таким чином, підстав вважати показання потерпілої недостовірними суд не вбачає, а тому підстави для призначення експертизи через сумніви у технічному стані телевізора відсутні.

Доводи захисника ОСОБА_5 , що експерт при складанні висновку №CE-19/107-24/4864-TB від 07.05.2024 допустив порушення методології оцінки, оскільки не встановив дату виробництва, країну походження та технічний стан телевізора; не дослідив фактичні ціни продажу, а обмежився лише аналізом цінових пропозицій; не врахував фізичний стан, комплектацію, функціональність, умови реалізації та місце продажу; не здійснив коригування вартості з урахуванням відмінностей об`єктів порівняння та не обґрунтував, чому не використав джерела, в яких вартість телевізора була нижчою, спростовані допитом експерта ОСОБА_9 в судовому засіданні.

Крім того, захисник у клопотанні просив поставити на вирішення експерта питання щодо підтвердження правильності висновку експерта №CE-19/107-24/4864-TB від 07.05.2024 про ринкову вартість телевізора, ініціювавши фактично повторне проведення первинної експертизи, що суперечить визначенню такої експертизи як першого дослідження відповідного об`єкта. Водночас таке питання може бути предметом рецензування наявного експертного висновку або, за наявності визначених законом підстав, підставою для проведення повторної чи додаткової експертизи, але не повторного проведення первинної.

Отже, будь - яких переконливих даних, які б слугували підставою для призначення експертизи, стороною захисту не наведено. Фактично доводи клопотань зводяться до незгоди з висновком експертизи сторони обвинувачення.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положень ст. ст. 42, 46 КПК України сторона захисту має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Положеннями ч. 4 ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» передбачено можливість проведення експертизи у кримінальному провадженні на замовлення сторони захисту.

Будь-яких відомостей, які би свідчили про неможливість залучення експертів стороною захисту на договірних умовах для проведення експертизи до суду не подано. Дані щодо звернення сторони захисту під час досудового розслідування з клопотанням про призначення вказаної експертизи - відсутні.

З огляду на вищевикладене, враховуючи стадію судового провадження - а саме стадія доповнень, приймаючи до уваги те, що відомості, на які посилається сторона захисту були відомі ще під час досудового розслідування, суд приходить до висновку, що подане клопотання є не тільки необґрунтованим, а й таким, що заявлено з метою затягування розгляду справи судом.

Суд зауважує, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь?якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану», «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія»).

Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні не встановлено підстав для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про призначення експертизи.

Керуючись ст. ст. 369-371 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про призначення товарознавчої експертизи відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_10