ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/868/25 Справа № 192/2733/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року відносно ОСОБА_8 за ч.1 ст.121 Кримінального кодексу України (далі-КК),-

В С Т А Н О В И Л А :

Вироком Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року ОСОБА_8 визнано винним та засуджено за ч.1 ст.121 КК до покарання у виді 5 років позбавлення волі. Зараховано в строк покарання ОСОБА_8 попереднє ув`язнення з 15 серпня 2024 року по день постановлення вироку, з розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі.

На вирок місцевого суду 31 грудня 2024 року прокурором подано апеляційну скаргу, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року. В обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення прокурор зазначає, що 24.02.2024 року Указом Президента України №64/2022 було введено в Україні воєнний стан, який продовжено до теперішнього часу. Оскаржуване рішення було прийнято за участі прокурора, однак після надходження вироку до прокуратури були постійні перепади напруги, планові та екстрені відключення світла, що перешкоджало йому вчасно відправити поштою апеляційну скаргу, оскільки багато процесів комп`ютеризовано та поштові відділення не працюють під час повітряної тривоги. При цьому, просить врахувати відстань між адресою прокуратури в м. Дніпро та Солонянського районного суду Дніпропетровської області в смт Солоне Дніпропетровської області для фактичної подачі матеріалів, а також незначний проміжок часу, який було пропущено. Отже вказані обставини, на переконання прокурора, свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження вироку суду та просить його поновити.

В судове засідання апеляційного суду обвинувачений ОСОБА_8 , захисник ОСОБА_9 та потерпілий ОСОБА_10 , не з`явилися будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду, про причини своєї неявки суд не повідомили, але їх неявка, відповідно до приписів ч.4 ст.405 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК), не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення прокурора на підтримку доводів поданого клопотання, яка наполягала на його задоволенні, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з п.1 ч.2 ст.395 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, на вирок або ухвалу про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру - протягом тридцяти днів з дня їх проголошення.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

З цього приводу у постанові від 04 листопада 2019 року (справа №760/12179/16-к, провадження № 51-9550 кмо 18) Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

Частиною 1 статті 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

При цьому Суд визначив, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Як убачається з матеріалів даного кримінального провадження вирок Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року відносно ОСОБА_8 за ч.1 ст.121 КК було ухвалено за участю прокурорів ОСОБА_7 , ОСОБА_11 (а.с.88-89). Згідно розписки (а.с.91) прокурор ОСОБА_11 отримав копію вироку 25 листопада 2024 року.

Отже для сторін кримінального провадження строк подання апеляційної скарги спливав 25 грудня 2024 року.

Натомість апеляційну скаргу на вирок Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року відносно ОСОБА_8 за ч.1 ст.121 КК прокурор ОСОБА_7 сформував 24 грудня 2024 року, але згідно штампу вхідної кореспонденції фактично подав до суду лише 31 грудня 2024 року (а.с.143-145), тобто після спливу визначеного законом строку на апеляційне оскарження вироку суду.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що процесуальний строк може бути поновлено за умови його пропуску з поважних причин. Питання поважності причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Отже, на думку колегії суддів, наведені прокурором у клопотанні доводи щодо причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення місцевого суду не можна вважати переконливими та які б свідчили про неможливість його своєчасно подати апеляційну скаргу, оскільки за обставин справи, він знав про ухвалення такого рішення, а отже мав реальну можливість, у разі незгоди з судовим рішенням, подати своєчасно апеляційну скаргу, враховуючи й те, що у самому вироку місцевого суду чітко та зрозуміло вказано порядок та строк його апеляційного оскарження.

Разом з тим апеляційний суд зазначає, що посилання прокурора ОСОБА_7 на постійні перепади напруги, планові та екстрені відключення світла є голослівними і не мають належного об`єктивного підтвердження, а посилання прокурора на територіальну відстань між адресою прокуратури в м. Дніпро та Солонянського районного суду Дніпропетровської області в смт Солоне Дніпропетровської області не можуть свідчити про неможливість подачі ним апеляційної скарги протягом всього строку на апеляційне оскарження вироку суду першої інстанції, а тому ці обставини не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження.

Будь-яких інших причин, які унеможливили прокурора своєчасно подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у клопотанні не наведено.

Підсумовуючи вищенаведене, апеляційний суд не знаходить підстав для поновлення прокурору ОСОБА_7 строку на апеляційне оскарження вироку Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року та вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу особі, що її подала.

Керуючись ст.399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Відмовити прокурору у кримінальному провадженні прокурору Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2024 року відносно ОСОБА_8 за ч.1 ст.121 КК за необґрунтованістю.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

СУДДІ :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4