УХВАЛА

24 січня 2025 року

м. Київ

справа № 391/713/23

провадження № 51-217 ск 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 15 травня 2024 року та ухвалу Кропивницького апеляційного судувід 06 листопада 2024 року щодо ОСОБА_6 ,

встановив:

У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 порушує питання про перегляд вказаних судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК України, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення її без руху із наданням строку для усунення недоліку, з огляду на таке.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК України в касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, яка її подає, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Таке обґрунтування має узгоджуватися з положеннями ч. 1 ст. 438 КПК України, згідно з якими підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: 1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК України); 2) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК України); 3) невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК України).

Отже, посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи обґрунтувавши їх.

Зі змісту касаційної скарги слідує, що адвокат ОСОБА_5 просить скасувати оскаржувані судові рішення з підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, а саме у зв`язку з порушенням судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження вимог ч. 3 ст. 349 КПК України та ігнорування апеляційним судом розгляду клопотання представника потерпілого про призначення судової експертизи для визначення розміру завданої майнової шкоди, заявленого в раніше поданій апеляційній скарзі, при цьому у прохальній частині заявляє вимогу щодо зміни вироку місцевого суду та ухвали апеляційного суду, чим допускає істотних суперечностей.

Наявність вказаного недоліку унеможливлює відкриття провадження за даною касаційною скаргою.

У зв`язку із зазначеним, керуючись вимогами ч. 1 ст. 429 КПК України, касаційну скаргу адвоката ОСОБА_5 слід залишити без руху, надавши йому п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення зазначеного недоліку.

Колегія суддів звертає увагу, що недоліки касаційної скарги можуть бути усунуті шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК України не додано усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК України, Суд

постановив:

Касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 15 травня 2024 року та ухвалу Кропивницького апеляційного судувід 06 листопада 2024 року щодо ОСОБА_6 залишити без руху, надавши йому п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вказаного недоліку.

У разі неусунення в установлений строк недоліку касаційної скарги, залишеної без руху, така скарга повертається особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3