Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4434/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000667 від 28.03.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полонне Хмельницької області, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, не маючого утриманців, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала із викладених у ньому підстав.

Захисник, який приймав участь у судовому засіданні дистанційно, в режимі відеоконференції із використанням власних технічних засобів, заперечив щодо задоволення клопотання, вказуючи на особу підозрюваного, який раніше не судимий, не має наміру ухилятися від органу досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000667, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений слідством час, однак не пізніше 28.03.2025, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, спрямований на придбання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, у великих розмірах, для власного вживання, без мети збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у невстановленому місці, за невстановлених обставин та часу, у невстановленої слідством особи ОСОБА_5 незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, у великих розмірах, для власного вживання, без мети збуту, яку розпочав незаконно зберігати при собі до 28.03.2025.

28.03.2025 о 19 год. 20 хв. за адресою м. Київ, просп. Г.Гонгадзе, поблизу будинку №1/102 працівниками поліції було затримано ОСОБА_5 та під час проведення його особистого обшуку у нього було виявлено та у подальшому вилучено один поліетиленовий пакет із пазовою застібкою з кристалічною речовиною білого кольору, що містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, загальною масою 2,988 г, яку останній зберігав для власного вживання без мети збуту.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список №2 особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено», «Таблиця І» PVP є особливо небезпечною психотропною речовиною.

Згідно з наказом Міністерства охорони здоров`я України №634 від 29.07.2010 «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 №188» PVP до 0,15 г є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г - великим розміром, 15,0 і більше - особливо великим розміром.

29.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин, без мети збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні матеріали, зібрані в ході досудового розслідування: рапорт ст. ДОП Подільського УП ГУНП у м. Києві від 28.03.2025; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину - ОСОБА_5 від 28.03.2025; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 28.03.2025; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 28.03.2025; постанова про визнання речових доказів та вирішення питання про їх зберігання від 29.03.2025; висновок експерта №CE-19/111-25/19294-НЗПРАП від 29.03.2025; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 29.03.2025.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Враховуючи характер та тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , існує ризик переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду.

Разом із цим, з огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини, слідчий суддя вважає недоведеними ризики незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказують слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення та тяжкість злочину, слідчий суддя вважає, що є достатньо підстав вважати про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Полонне Хмельницької області, є громадянином України, із середньою освітою, одружений, не має утриманців, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Зважаючи на вищенаведені обставини, оцінивши доводи сторін обвинувачення та захисту в їх сукупності, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а саме в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., оскільки саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатись з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи.

Обов`язки покладаються на підозрюваного строком до 28.05.2025, в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000667, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатись з місця проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно в залі суду.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 28.05.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1