ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/119/25 Справа № 711/1071/25 Категорія: ст.303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

19 березня 2025 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.02.2025 про часткове задоволення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.02.2025 скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР задоволено частково, зобов`язано уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області, у відповідності до вимог ст. 214 КПК України, розглянути заяву ОСОБА_6 від 20.01.2025 про вчинення кримінального злочину у найкоротший строк.

Постановлене рішення обґрунтовано тим, що у слідчого судді відсутні дані про те, чи внесені відомості до ЄРДР за вказаною заявою ОСОБА_6 чи відмовлено у їх внесенні, а також слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обґрунтованість підстав, у випадку відмови щодо внесення таких відомостей до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, вважаючи її незаконною з підстав порушення норм матеріального та процесуального права, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, якою просить змінити ухвалу слідчого судді в резолютивній частині, а саме: скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР задовольнити; зобов`язати уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області у відповідності до вимог ст.214 КПК України, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати ОСОБА_6 витяг з ЄРДР.

В обґрунтування апеляційної скарги вказано на неправильне тлумачення слідчим суддею Закону в частині зобов`язання уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області, у відповідності до вимог ст. 214 КПК України, розглянути заяву ОСОБА_6 від 20.01.2025 про вчинення кримінального злочину у найкоротший строк, оскільки таке суперечить його точному змісту згідно з п.1 ч.1 ст.214 КПК України. Також в оскаржуваній ухвалі слідчого судді не наведено норму права, яка зобов`язує скаржника подавати докази відмови у внесенні чи докази внесення відомостей до ЄРДР в порядку ст. 214 КПК України, що суперечить самому змісту звернення до слідчого судді в порядку п.1 ч. 1 ст.303 КПК України. Проте це покладає на скаржника надмірний тягар доказування щодо внесення чи відмови у внесенні відомостей до ЄРДР за його заявою. Крім того, скаржник вважає помилковим твердження слідчого судді, що слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обґрунтованість підстав у випадку відмови щодо внесення відомостей до ЄРДР, оскільки це не входить в перелік за п.1 ч.1 ст.303 КПК України і вказана процесуальна норма не ставить таких завдань для слідчого судді.

Належним чином повідомлений заявник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився та причини своєї неявки суду не повідомив, прокурор написав суду заяву, в якій просив розглянути апеляційну скаргу без його участі.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків, виходячи з такого.

З матеріалів справи вбачається та встановлено слідчим суддею, 10.02.2025 через систему «Елетронний суд» ОСОБА_6 направив слідчому судді скаргу на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Скаргу мотивовано тим, що 20.01.2025 ОСОБА_6 направив повідомлення до ГУНП України в Черкаській області про вчинення кримінального злочину, яке було зареєстровано 20.01.2025.

Проте, з 20 по 29 січня 2025 року він в телефонному режимі з`ясував, що жодних відомостей внесених слідчим СВ ГУНП в Черкаській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань не здійснювалося не лише на протязі 24 годин з моменту подання його повідомлення, а і на протязі всього цього часу до моменту подання скарги до слідчого судді на протиправну бездіяльність слідчого СВ ГУ НП в Черкаській області.

На підставі викладеного ОСОБА_6 просив поновити йому строк на звернення до суду; визнати протиправною бездіяльність СВ ГУ НП в Черкаській щодо невнесення відомостей до ЄРДР за моїм повідомленням до Головного управління Національної поліції України в Черкаській області від 20.01.2025; зобов`язати СВ ГУ НП в Черкаській внести відомості до ЄРДС за його скаргою від 20.01.2025 та невідкладно вручити заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До скарги ОСОБА_6 додав ксерокопію повідомлення про вчинення кримінального злочину, адресованого ГУНП в Черкаській області. Зокрема, у цьому повідомленні заявником вказано на те, що громадянин ОСОБА_7 незаконно перебуваючи на посаді сільського голови підписав та видав офіційний документ (17.11.2020 було прийнято рішення №1-1/VІІІ «Про підсумки виборів та визнання повноважень сільського голови Білозірської сільської ради») відповідно до якого привласнив не властиві йому функції та повноваження сільського голови з нарахуванням посадового окладу, виплати з ранг, стаж та отримував інші надбавки та виплати, які відповідають посаді сільського голови встановленого законодавством. Внаслідок вказаних дій, на думку ОСОБА_6 , ОСОБА_7 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст. 366, ч.2 ст. 367 та 368-5 КК України.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.02.2025 клопотання щодо поновлення строку на звернення до суду ОСОБА_6 задоволено, відкрито провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР та призначено судовий розгляд.

Такими є встановлені обставини справи, а зазначене питання бездіяльності органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення має наступне правове регулювання.

Частина 1 ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Так, відповідно до ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч.1 ст.214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст.25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч.5 ст.214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст.214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Згідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Викладені норми права спростовують доводи апеляційної скарги, що вимога про внесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення передбачає обов`язок внесення відомостей до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Так, відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК до ЄРДР вноситься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку зміст повідомлення ОСОБА_6 про вчинення кримінального злочину, адресованого ГУНП в Черкаській області не містить даних про наявність ознак злочину, а бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію не про будь-яку факт, а про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви, у даному випадку така бездіяльність у діях уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області відсутня.

Слідчий суддя, при вирішенні питання щодо наявності викладених у скарзі ОСОБА_6 підстав для її задоволення чи відмови в задоволенні, частково задовольнив її по суті вимог, однак прийняв рішення щодо зобов`язання правоохоронних органів не про внесення відомостей до ЄРДР, а розглянути вказану заяву у найкоротший строк, що суперечить вимогам чинного кримінального процесуального закону в таких випадках.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів не погоджується з огляду на те, що відповідно до статті 214 КПК України, всі повідомлені відомості про вчинене кримінальне правопорушення повинні бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Оскільки, в чинному законодавстві не передбачено порядок проведення попередньої перевірки повідомленої інформації на предмет наявності складу кримінального правопорушення, то практика складається таким чином, що цю функцію сьогодні фактично виконує слідчий суддя, розглядаючи скарги, подані в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

Необхідність аналізу слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення обумовлена тим, що, як правило, частина повідомлень про кримінальні правопорушення взагалі не містять відомостей про ознаки кримінального правопорушення, а лише вказує на інші правопорушення (адміністративні, дисциплінарні, тощо).

При розгляді даної скарги має бути враховано, що вирішення питання про внесення відповідних відомостей до ЄРДР на початку досудового розслідування нерозривно пов`язано з встановленням факту вчинення кримінального правопорушення, й відсутність у КПК України чіткого процесуального порядку встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення на цьому етапі є суттєвим процесуальним недоліком. Норми чинного процесуального законодавства закріплюють обов`язок здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, достатніх для реалізації завдань кримінального провадження, а не будь-якої інформації, направленої особою як заяви про вчинення злочину. Основним критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. Бездіяльність, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР у розумінні процесуального закону може мати місце лише у разі наявності в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення.

Обставинами, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Водночас, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне. Наведене вище дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР повинні підлягати не будь-які заяви чи повідомлення («безпідставні заяви»), а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (ч. 1 ст. 214 КПК України). А тому невнесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви, яка не містить інформацію про вчинення дій, що мають ознаки кримінального правопорушення, не є бездіяльністю слідчого чи прокурора в розумінні положень п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таким чином, при розгляді скарги на бездіяльність органів досудового розслідування, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, до компетенції слідчого судді входить аналіз змісту заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності у ньому ознак такого правопорушення.

В своїй заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 вказує що йому стало відомо з різних джерел про те, що особа, яка була обрана сільським головою, в період 28.07.2021 по 17.08.2021 не подала відповідну заяву до територіальної виборчої комісії, отже в цей період діяла не у відповідності до вимог чинного законодавства, чим привласнила невластиві йому функції сільського голови, однак в цей період отримувала заробітну плату та усі відповідні виплати та платежі, чим відповідно вчинила діяння, які підпадають під ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.366 КК України, тобто службове підроблення, що спричинило тяжкі наслідки, а також ч.2 ст.367 КК України службову недбалість, що спричинила тяжкі наслідки, та ст. 368- 5 КК України у вигляді незаконного збагачення. Однак заявник не вказує на фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину, що позбавляє можливості суд встановити наявність в його повідомленні об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення перелічених ним вище кримінальних правопорушень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу повністю або частково та ухвалити нову ухвалу.

Зважаючи на те, що зміст повідомлення ОСОБА_6 про вчинення кримінального злочину, адресованого ГУНП в Черкаській області від 20.01.2025, не містить даних про наявність ознак злочину, ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.02.2025 слід скасувати та постановити нову, якою у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР слід відмовити.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_6 підлягає до часткового задоволення, а ухвала слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.02.2025 має бути скасована.

Керуючись ст. ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.02.2025 про часткове задоволення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань скасувати.

У задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді