Справа № 375/2271/24
Провадження № 1-кп/375/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника обвинуваченого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000138, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 5 вересня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті263 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушеня передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою суду від 27 грудня 2024 року за цим провадженням було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки дане кримінальне провадження підсудне Рокитнянському районному суду Київської області, підстав для його закриття немає, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Також прокурор подав клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на те, що на розгляді суду перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000138, відомості про яке внесено до ЄРДР 5 вересня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушеня передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

12 листопада 2024 року ухвалою слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60(шістдесят) днів до 8 січня 2024 року включно.

Прокурор вказує, що заявлені раніше ризики, що враховані під час вирішення питання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на даний час не зменшились та не перестали існувати, а тому на даний час продовжує існувати обґрунтована потреба у продовженні строку дії запобіжного заходу, ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Інші, менш суворі запобіжні заходи, на думку прокурора, не забезпечать виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт з застосування електронних засобів контролю по місцю проживання обвинуваченого, оскільки він мешкає разом з матір`ю та цивільною дружиною (з останньою мешкає більше року). Мати обвинуваченого є інвалідом 2 групи, має втрату працездатності 80%, має міцні соціальні зв`язки з матір`ю та цивільною дружиною, яка його підтримує по мірі можливості.

Також захисник зазначив, що з моменту затримання проведено ряд слідчих дій, під час яких обвинувачений беззастережно визнав свою вину у вчиненні інкримінованого злочину, тому перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким чином не зможе, знищити, сховати чи спотворити будь-які речові докази

Обвинувачений ОСОБА_6 не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. При цьому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаючи достатнім застосування цілодобового домашнього арешту.

Прокурор заперечував щодо зміни обвинуваченому міри запобіжного заходу на інший запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, наголосив на тому, що раніше встановлені ризики не зменшилися, також слідством не встановлено джерело походження бойових припасів.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт, додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду виходячи з наступного.

Кримінальне провадження підсудне Рокитнянському районному суду Київської області, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.

З урахуванням думки учасників судового провадження, суд вважаєза необхідне призначити судовий розгляд не пізніше 10 днів після постановлення ухвали про його призначення, здійснювати судовий розгляд відкрито, суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 та вирішуючи клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України, загальною підставою для продовження тримання під вартою та не має права покладатися лише на правову кваліфікацію вчиненого, надану стороною обвинувачення, що є недостатнім для прийняття законного судового рішення.

Суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Наведені вище обставини, свідчать що застосування більш м`яких окрім як тримання під вартою запобіжних заходів не може запобігти виникненню ризикам, існування яких обґрунтовано прокурором.

Зокрема, зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, такий запобіжний захід у виді як особисте зобов`язання, не здатне забезпечити дієвість кримінального провадження та запобігти ризикам, передбачених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в даному випадку не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання процесуальних обов`язків ОСОБА_5 , з огляду на наявність високого ступеню ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинення інших кримінальних правопорушень, наявність яких обґрунтована вище.

Альтернативний запобіжний захід.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, враховуючи тяжкість злочину, у вчинені якого обвинувачується ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів вчинення ним злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у вчиненні злочину, враховуючи його вік, стан здоров`я, те що існують ризики вчинення іншого злочину і можливості обвинуваченого переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на учасників кримінального провадження та вчинити інший злочин, суддя дійшов до висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає визначити заставу для звільнення з-під варти, що становить 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 183, 199, 314-316, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000138, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 5 вересня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Рокитнянського районного суду Київської області на 13год. 00 хв. 15 січня 2025 року.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянина України, під вартою на 60 днів, а саме: з 6 січня 2025 року по 6 березня 2025 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт по місцю проживання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Визначити розмір застави для звільнення з-під варти ОСОБА_5 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок та надати документ, що це підтверджує, до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області,

Код ;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ;

р/р UA 0018661.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду з встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту селища Рокитне Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- утриматися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та до нього може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Вручити копію цієї ухвали обвинуваченому ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та направити для виконання до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

В частині обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7