Справа №760/7629/25
Провадження №1-кс/760/4590/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженого слідчого Солом`янського УП ГУНП у м. Києві щодо не розгляду клопотання у кримінальному провадженні №0000024 від 30 січня 2024 року,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою №596, в якій просить суд зобов`язати уповноваженого слідчого Солом`янського УП ГУНП у м. Києві розглянути клопотання ОСОБА_4 про проведення слідчих дій від 03 березня 2025 року за вих. №596 та повідомити заявника про результат розгляду

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 06 березня 2025 року ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку на адресу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві направлено клопотання про проведення слідчих дій №596. Однак, на дату звернення зі скаргою до суду, відповідь на вказане клопотання або інше процесуальне рішення не надійшло, що свідчить про те, що клопотання належним чином, з дотриманням вимог ст.220 КПК України, слідчим не розглянуто.

В судове засідання заявник не з`явився, однак від його представника - адвоката ОСОБА_3 до суду надійшло клопотання, в якому вказала, що вимоги скарги підтримує, просить задовольнити, а скаргу розглядати без її участі.

Уповноважений слідчий Солом`янського УП ГУНП у м. Києві в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступного висновку.

Статтею 303 КПК України визначено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.

Враховуючи ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч.1 ст.8 КПК України).

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч.1 ст.9 КПК України).

За ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до положень п.2 ч.5 ст.216 КПК України до умов, згаданих у примітці до ст. 45 КК України, відносяться зокрема, розслідування злочину, у тому числі передбаченого ст.364 КК України, в якому розмір завданої шкоди у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).

Як вбачається з долученої до матеріалів скарги підозри від 11 грудня 2024 року, ОСОБА_4 , як голові Первинної профспілкової організації Вагонна дільниця ст. Київ-Пасажирський АТ «Укрзалізниця», в рамках кримінального провадження № 0000024 від 30.01.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.2 ст.364 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів, зокрема, передбаченого ст.364 КК України, який вказаний в примітці до ст.45 КК України, та за наявності відповідних умов, відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

З тексту долученого повідомлення про підозру вбачається, що сума завданої шкоди у кримінальному провадженні становить 74 640 962 грн. 24 коп., тобто у дві тисячі й більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з відомостями зазначеними у реєстрі Фонду державного майна України, частка державної власності в статутному капіталі АТ «Укрзалізниця» становить 100%.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що дане кримінальне провадження відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до ч.3 ст.33-1 КПК України інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду. Положення вказаної норми є імперативним, тобто обов`язковим до виконання.

Аналогічного висновку прийшла у своєму рішенні і колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду (ухвала від 13.03.2025 року, справа № 760/2966/25, провадження № 51-912 впс 25).

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що дане кримінальне провадження відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, тому скарга адвоката на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000024 від 30 січня 2024 року не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва.

Пунктом 2 ч.2 ст.304 КПК У країни визначено, що скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення скарги особі, яка її подала.

Згідно з ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.303-306 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженого слідчого Солом`янського УП ГУНП у м. Києві щодо не розгляду клопотання у кримінальному провадженні №0000024 від 30 січня 2024 року, - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Солом`янського

районного суду міста Києва ОСОБА_1