печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000432 від 20.11.2023 - прокурора групи прокурорів Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000432 від 20.11.2023 - прокурора групи прокурорів Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, проте подала письмову заяву про розгляд клопотання за її відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримала, просила задовольнити. Розгляд справи просила здійснювати без виклику власника майна.

Зважаючи на позицію органу досудового розслідування, слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000432 від 20.11.2023 за фактом вчинення кримінальних правопорушень передбачених за ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.

Досудовим розслідуванням установлено, що протиправний механізм заволодіння грошовими коштами полягає в тому, що на даний час невстановлені службові особи Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», з метою отримання неправомірної вигоди залучили громадянина України ОСОБА_4 , який зареєстрував фіктивні підприємства, а саме: ТОВ Форреста (), ТОВ Ламберс (), ТОВ Ламберс 2 (), ТОВ Вальд-Капітал (), ТОВ Вальд-Інвест (), ТОВ Вальд-Капітал2 (), ТОВ Вальд-Актив (), ТОВ Вальд-Комфорт (), ПП Вальд Комфорт (), ПП Вальд Актив (), ПП Вальд Інвест () та ФОП ОСОБА_4 , які використовуються для виконання підрядних робіт з Філіями Центрального лісового офісу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», які знаходяться в Черкаській, Вінницькій та Кіровоградській областях.

Невстановлені службові особи Центрального лісового офісу ДП «Ліси України», з метою незаконного заволодіння державними коштами, сприяють в укладенні фіктивних договорів з надання послуг Філіям, після чого підписують акти виконаних робіт, послуг, які фактично не здійснюються, на підставі яких Філії ДП «Ліси України» здійснюють зарахування державних коштів на рахунки афілійованих підприємств ОСОБА_4 , з подальшим виведенням їх у готівкову форму та розподіленням між всіма учасниками злочинної схеми.

Зокрема встановлено, що ОСОБА_4 , залучив ряд осіб до протиправної схеми по розкраданню бюджетних коштів, а саме: ОСОБА_5 , яка фактично працює в туристичному агентстві та виконує роль бухгалтера по контролю за фінансовими документами афілійованих підприємств та приймає участь в державних закупівлях по виконанню лісозаготівельних робіт від новостворених ТОВ «Ламберс» та ТОВ «Ламберс-2» де остання є директором.

Окрім цього, ОСОБА_4 використовує за попередньою домовленістю з службовими особами Філій ДП «Ліси України» підконтрольні підприємства, а саме: ТОВ «Ламберс», ТОВ «Ламберс-2», ФОП ОСОБА_6 , ТОВ Форреста, ТОВ Вальд-Капітал, ТОВ Вальд-Інвест, ТОВ Вальд-Капітал2, ТОВ Вальд-Актив, ТОВ Вальд-Комфорт, ПП Вальд Комфорт, ПП Вальд Актив, ПП ОСОБА_7 , в якості 3-х учасників для подання комерційних пропозицій, з метою уникнення конкуренції та подальшого підписання договорів з Філіями ДП «Ліси України».

Також, встановлено, що ОСОБА_4 налагодив злочинну схему по розкраданню бюджетних коштів, з службовими особами Філіями Центрального лісового офісу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», а саме: з ОСОБА_8 , який є директором Філії «Золотоніське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_9 , який є лісничим Філії «Золотоніське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_10 , яка є економістом Філії «Золотоніське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_11 , який є майстром лісу Філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_12 , який є лісничим Філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_13 , який є лісничим Філії «Корсунь-Шевченківське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_14 , який є лісничим Філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_15 , який є директором Філії «Звенигородського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_16 , який є лісничим Філії «Звенигородського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_17 , який є лісничим Філії «Чорноліського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_18 , який є лісничим Філії «Чорноліського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_19 , який є водієм Філії «Чорноліського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_20 , який є директором Філії «Чорноліського лісового господарства» ДП «Ліси України» та ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , які є лісничими Філії «Тульчинського лісового господарства» ДП «Ліси України», ОСОБА_25 , яка працює в Центральному офісі ДП «Ліси України» та в подальшому за попередньою домовленістю з вищевказаними службовими особами ОСОБА_4 підписує договори з філіями ДП «Ліси України» на виконання лісозаготівельних робіт, які фактично виконують працівники Філій ДП «Ліси України» в Черкаській, Вінницькій, Кіровоградських областях та в подальшому подають акти виконаних робіт до бухгалтерій, які перераховують на афілійовані та підконтрольні підприємства ОСОБА_4 грошові кошти. Окрім цього, ОСОБА_4 легалізуючи грошові кошти, одержанні злочинним шляхом придбав рухоме та нерухоме майно.

Зазначені грошові кошти, що передавались службовим особам філій ДП Ліси України легалізовувались та переводились в готівку через підконтрольних ОСОБА_4 ФОП, а саме: ФОП ОСОБА_26 , яка фактично працює в Чигиринській міській раді, ФОП ОСОБА_27 , який фактично працює в Департаменті освіти Черкаської міської ради, ФОП ОСОБА_28 , який фактично працює в ТОВ «Компанія Землероб», ФОП ОСОБА_29 , яка фактично працює в Філії «Корсунь-Шевченківського лісового господарства» ДП «Ліси України», ФОП ОСОБА_30 , ФОП ОСОБА_31 , який фактично працює в Департаменті освіти Черкаської міської ради, ФОП ОСОБА_32 , який фактично працює в ТОВ «Техноніколь», ФОП ОСОБА_5 , яка є директором ТОВ «Ламберс» та ТОВ «Ламберс-2», ФОП ОСОБА_33 , ФОП ОСОБА_34 , ФОП ОСОБА_35 , ФОП ОСОБА_36 , ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_37 , ФОП ОСОБА_38 , ФОП ОСОБА_39 шляхом зарахування їм на розрахунковий рахунок грошових коштів від підрядної організації за фіктивні операції з надання тих чи інших послуг.

В подальшому, грошові кошти, що передавались службовим особам філій ДП Ліси України легалізовувались та переводились в готівку через підконтрольних ОСОБА_4 ФОП, з КВЕДОМ «Лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві», а саме: ФОП ОСОБА_26 , яка фактично працює в Чигиринській міській раді, ФОП ОСОБА_27 , який фактично працює в Департаменті освіти Черкаської міської ради, ФОП ОСОБА_28 , який фактично працює в ТОВ «Компанія Землероб», ФОП ОСОБА_29 , яка фактично працює в Філії «Корсунь-Шевченківського лісового господарства» ДП «Ліси України», ФОП ОСОБА_30 , ФОП ОСОБА_31 , який фактично працює в Департаменті освіти Черкаської міської ради, ФОП ОСОБА_32 , який фактично працює в ТОВ «Техноніколь», ФОП ОСОБА_5 , яка є директором ТОВ «Ламберс» та ТОВ «Ламберс-2», ФОП ОСОБА_33 , ФОП ОСОБА_34 , ФОП ОСОБА_35 , ФОП ОСОБА_36 , ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_37 , ФОП ОСОБА_38 , ФОП ОСОБА_39 які здійснюють їх обготівкування та передають грошові кошти ОСОБА_4 .

Після обготівкування перерахованих грошових коштів, ОСОБА_4 при особистій зустрічі передає грошові кошти «відсоток» за виконану роботу службовим особам філій Золотоніського, Чорноліського, Черкаського, Тульчинського, Звенигородського, Корсунь-Шевченківського лісових господарств, Центральний лісовий офіс ДП «Ліси України».

Вищезазначене підтверджується інформацією першого управління ГУ «Д» ДЗНД СБ України, протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами допитів свідків та інших матеріалів кримінального провадження в сукупності.

26.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.02.2025 у справі № 757/7289/25-к, у період часу з 07 год. 57 хв. до 20 год. 35 хв. проведено обшук за місцем здійснення діяльності службовими особами Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» за адресою: Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н., м. Корсунь-Шевченківський, вул. Уколова, буд. 3, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення та майна, яке було здобуте у результаті його вчинення.

Під час проведення обшуку, крім іншого, виявлено та вилучено речі, які частково не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та які не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, а саме, у ході обшуку виявлено мобільний телефон марки «iPfone 15», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , який належить керівнику Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_40 ; ноутбук Asus CN:1167 X556UQ-DM989D, темно-синього кольору, разом із зарядним пристроєм, який належить лісничому Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_13 .

Прокурор зазначає, що мобільний телефон марки «iPfone 15», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , який належить керівнику Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_40 ; ноутбук Asus CN:1167 X556UQ-DM989D, темно-синього кольору, разом із зарядним пристроєм, який належить лісничому Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_13 , вилучені 26.02.2025 під час проведення обшуку за місцем здійснення діяльності службовими особами Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» за адресою: Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н., м. Корсунь-Шевченківський, вул. Уколова, буд. 3, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_41 від 27.02.2025, вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000432 від 20.11.2023.

З метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності та збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, перелік якого не зазначено в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку, вилучене 26.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.02.2025 № 757/7289/25-к, оскільки незастосування арешту на зазначене вище майно перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання солідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, під час проведення обшуку 26.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.02.2025 № 757/7289/25-к, у період часу з 07 год. 57 хв. до 20 год. 35 хв. за місцем здійснення діяльності службовими особами Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» за адресою: Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н., м. Корсунь-Шевченківський, вул. Уколова, буд. 3, а саме на мобільний телефон марки «iPfone 15», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , який належить керівнику Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_40 ; ноутбук Asus CN:1167 X556UQ-DM989D, темно-синього кольору, разом із зарядним пристроєм, який належить лісничому Корсунь-Шевченківського надлісництва філії «Центральний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_13 .

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1