УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000101 від 07.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 426-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.10.2024 року на майно, яке було вилучено 18.10.2024 року в ході розслідування кримінального провадження № 0000101 у голови ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 під час обшуку за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування вимог клопотання вказує на те, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.10.2024 року, в рамках кримінального провадження № 0000101 від 07.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 426-1 КК України було задоволено клопотання сторони обвинувачення та накладено арешт на документи виявлені та вилучені на за місцем проживання ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 під час обшуку за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявник зазначає, що проведеним оглядом вказаних документів було встановлено, що у них відсутні відомості, які підлягають доведенню у вищевказаному кримінальному провадженні.

Таким чином заявник вважає, що відпала потреба в арешті вилучених карток обстеження та медичного огляду, тому звертається до слідчого судді з даним клопотанням.

Представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву в якій просить розглянути клопотання без його участі, вимоги якого просить задовольнити. Також просив врахувати, що згідно інформації слідчого у вказаному провадженні, вилучені у ОСОБА_4 документи оглянуті та не містять відомостей, які мають значення для встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні.

Також на електронну адресу суду надійшла заява від прокурора ОСОБА_5 в якій, у зв`язку з великою вірогідністю ракетного обстрілу в м. Одесі, проблемами електропостачання, введенням на території України військового стану, віддаленістю місцезнаходження прокуратури від приміщення суду, в якому відбувається розгляд клопотання, просить здійснювати судовий розгляд вищевказаного клопотання за його відсутності. Проти задоволення клопотання заперечує.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додаткового долучені матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В силу положень частини 2 статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Абзацом 2 частини 10 ст. 170 КПК України передбачено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000101від 07.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 426-1 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, на підставі слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 17.10.2024 у справі № 947/32771/24, провадження № 1-кс/947/14121/24 було проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Iphone 11 сірого кольору; ноутбук НР, сірого кольору; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_6 на 33 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_7 на 27 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_8 на 25 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_9 на 30 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_10 на 21 аркуші; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_11 на 8 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_12 на 30 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_13 на 13 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_14 на 21 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_15 на 14 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_16 на 4 аркушах; копії медичної документації ОСОБА_17 на 32 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_18 на 20 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_19 на 11 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_20 на 13 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_21 на 18 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_22 на 21 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_23 на 8 аркушах; картка обстеження та медичного огляду ОСОБА_24 на 11 аркушах; книга протоколів засідань ВЛК, 18 аркушів заповнено.

18.10.2024 слідчим у даному кримінальному провадженні прийнято процесуальне рішення та в порядку ст. 110 КПК України винесено постанову про визнання вилученого майна речовим доказом.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 30.10.2024 року, за клопотанням сторони обвинувачення було накладено арешт на вищевказані речі та документи.

Відповідно до вищевказаної ухвали, у зв`язку з тим, що вищевказане майно, що було вилучено, визнано речовими доказами в означеному кримінальному провадженні, тобто відповідали критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, з метою збереження речових доказів, на таке майно було накладено арешт, про скасування якого на даний час просить представник власника майна.

Вищевикладене вказує на те, що арешт на майно було накладено обґрунтовано.

Разом з тим, що стосується подальшої необхідності дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на вилучені картки обстеження та медичного огляду, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як встановлено у судовому засіданні, прокурор заперечує проти скасування арешту.

На думку слідчого судді, на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває, кінцеве рішення ще не прийняте, а від так ймовірно тривають слідчі розшукові дії.

Оскільки вилучені картки обстеження та медичного огляду наразі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження, досудове розслідування в рамках кримінального провадження ще триває, відповідно до чого, на думку слідчого судді, у випадку скасування арешту може бути втрачено речові докази в рамках провадження, а тому подане клопотання є передчасним.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна на даний час немає, клопотання є передчасним, а тому задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Таким чином, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000101 від 07.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч. 5 ст. 426-1 КК України відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відмова у задоволенні клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1