У Х В А Л А

Іменем України

03 лютого 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 11.06.2024, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 11.06.2024.

Скарга мотивована тим, що 11 червня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення працівниками поліції.

Однак, протягом 24 годин, як того вимагає закон, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 внесені не були, витяг заявнику не надано.

На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 , порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернувся до суду з даною скаргою.

При цьому, як встановлено судом, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.06.2024 по справі №127/20285/24 (слідчий суддя ОСОБА_4 ) у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 11.06.2024 відмовлено.

Однак, ухвалою Вінницького апеляційного суду від 16.07.2024 по справі №127/20285/24 ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 20.06.2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 , в порядку ст.303 КПК України на бездіяльність ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 11.06.2024 року скасовано.

Цією ж ухвалою, призначено новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.10.2024 по справі №127/20285/24 (слідчий суддя ОСОБА_5 ) у задоволенні скарги ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 11.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення відмовлено.

Однак, ухвалою Вінницького апеляційного суду від 29.11.2024 по справі №127/20285/24 ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21 жовтня 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 11.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення - скасовано через істотні порушення кримінального процесуального закону.

Цією ж ухвалою, призначено новий розгляд скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 11.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення у тому ж суді першої інстанції.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції апеляційним судом зазначено, що ".... у випадку встановлення слідчим суддею обставин, які свідчать про належне повідомлення особи (заявника), участь якої під час розгляду скарги визнана законом обов`язковою, з урахуванням фактичних даних, які свідчать про зловживання правами, необхідно розглянути скаргу на підставі доводів, наведених у скарзі та доданих до неї доказів, адже відмова у задоволенні скарги на бездіяльність слідчого чи прокурора з підстав неявки особи до суду не передбачена кримінальним процесуальним законом"

На повторному новому розгляді даної справи, в судові засіданні призначені на 06.12.2024, 17.12.2024, 26.12.2024, 07.01.2025, 20.01.2025 та 03.02.2025 ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду скарги суду не надсилав.

Зокрема, про судове засідання 03.02.2025 ОСОБА_3 був повідомлений завчасно, а саме 27.01.2025, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №506.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В той же час, за правилами встановленими частиною третьою статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Таким чином, враховуючи те, що:

- справа двічі направлялася апеляційним судом на новий розгляд;

- на новому розгляді судом призначалися судові засідання 6 (шість) разів: 06.12.2024, 17.12.2024, 26.12.2024, 07.01.2025, 20.01.2025 та 03.02.2025;

- з матеріалів скарги слідує, що ОСОБА_3 вимоги скарги підтримує в повному обсязі;

- ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в судові засіданні не з`являється, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду скарги суду не надсилав, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі скаржника, за наявними матеріалами.

Головне управління Національної поліції у Вінницькій області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, явку уповноваженого представника в судове засідання не направило.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника поліції не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 11 червня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Заява (повідомлення) зокрема, мотивована наступним:

«15.11.2023 року я підійшов до Вінницької міської ради місто Вінниця вулиця Соборна 59 для ознайомлення з матеріалами справи. Однак до мене о 11:20 підійшли 2 працівників поліції та здійснили моє незаконне затримання у зв`язку з тим що я начебто перебуваю в розшуку.

Це знущання надомною продовжувалось до поки ми не приїхали на Пирогова №4 місто Вінниця.

Після чого я декілька разів повідомляв по спец лінії 102 про те що мене незаконно утримують та незаконно позбавили волі однак жодної реакції на мої скарги не було зі сторони працівників поліції.

Жодний дій щодо передачі розшуканої особи працівниками поліції не було.

Після трьох годин утриманні у неволі мене відпустили не пояснивши причини мого затримання.»

Вказана заява супровідним листом №СЕД-4206-2024 від 17.06.2024 Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області, в межах компетенції, для розгляду направлена до Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Листом за підписом заступника начальника Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 від 19.06.2024 заявника повідомлено про те, що:

«За результатами перевірки даної скарги та вивчення усіх наявних матеріалів, факти неправомірних дій поліцейських Вінницького РУП під час затримання та доставлення Вас до територіального підрозділу поліції не знайшли свого належного підтвердження. У зв`язку з цим розгляд Вашої скарги завершено, а матеріали перевірки скеровано до справи Вінницького РУП.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві (повідомленні) ОСОБА_3 підставою для звернення із заявою до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області стало те, що працівники поліції перевищили свої повноваження.

Проте, як зазначено вище, такі обставини не знайшли свого підтвердження в ході проведеної перевірки.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву (повідомлення) ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Ознайомившись зі скаргою суд вважає, що заява (повідомлення) ОСОБА_3 від 11.06.2024 не є заявою про вчинення злочину, оскільки вона носить узагальнений характер, викладена в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони діяння, що не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 11.06.2024 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя