Справа № 286/4478/24
У Х В А Л А

24 грудня 2024 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Овруцького відділення поліції щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність працівників Овруцького відділення поліції щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судові засідання, призначені на 12.12.2024 та 24.12.2024 заявник не з`явився, не повідомивши про причини своєї неявки, хоча своєчасно та належним чином був повідомлений про час та місце розгляду скарги телефонограмою. Відповідно слідчим суддею було вжито всіх процесуальних заходів щодо забезпечення участі особи, яка подала скаргу - ОСОБА_3 , в судовому розгляді. Будь-яких заяв, зокрема про підтримання скарги, розгляд справи без його участі або відкладення судового засідання до суду подано не було.

Згідно зі ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Таким чином, кримінальний процесуальний закон однозначно передбачив процедуру судового розгляду справ, віднесених до категорії судового контролю, імперативно зазначивши про обов`язкову участь в судовому засіданні особи, яка звертається до суду зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора.

Отже, процесуальним обов`язком особи, яка подала скаргу, на рішення, дії чи бездіяльність слідчого є прибуття в судове засідання та участь у розгляді скарги (особисто або через представника) та підтримання її доводів перед судом.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, оскільки КПК України, крім вимоги щодо обов`язкової участі скаржника, питання дій суду в разі його неявки не регламентує.

Узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Пункт 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Виходячи з системного аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства, можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини скаржника свідчить про фактичне не підтримання заявленої ним скарги та не доведення викладених у скарзі обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для залишення без розгляду такої скарги.

Таким чином, зважаючи, що участь скаржника при розгляді даної категорії справ є обов`язковою, однак останній, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги, в судове засідання двічі не з`явився, будь-яких заяв до суду не подав, тому слідчий суддя приходить до висновку, що така позиція заявника свідчить про втрату ним інтересу до предмета оскарження, а тому скарга підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 9, 303-307, 309-310, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Овруцького відділення поліції щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1