У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

з участю заявника адвоката ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Ужгород, матеріали скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру у вчиненні злочину, за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001192 від 11.12.2024 року,-

встановив:О

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру у вчиненні злочину передбаченого ст. 336 КК України, за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001192 від 11.12.2024 року .

В обґрунтування своєї скарги заявник зазначила, що слідчим відділом Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001192 від 11.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України.

У рамках кримінального провадження слідчим, за погодженням з прокурором, повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

Заявник вважає, що вказане повідомлення про підозру є необґрунтованим та незаконним і не підтверджується достатніми і допустимими доказами, які в сукупності і взаємозв`язку можуть доводити наявність інкримінованого складу злочину. Основними підставами для скасування підозри вважає, внесення суперечливої інформації до повідомлення про підозру, про підозру повідомляється ОСОБА_5 , а резолютивна частина містить вказівку на ОСОБА_6 , крім того датою складення підозри зазначено 09.01.2024 року, а датою вручення 10.01.2025 року. Крім того, що на її думку є основним, заявник зазначила, що вважає, безпідставним саме внесення відомостей до ЄРДР, щодо вчинення кримінального правопорушення за ст. 336 КК України, оскільки ОСОБА_5 мав законне право на відстрочку, самостійно з`явився в РТЦК та СП, після чого отримав повістку, однак на вказану дату не прибув з поважних причин, через стан здоров`я про що повідомив РТЦК та СП.

Заявник в судовому засіданні скаргу підтримав, просила її задовольнити, додатково надала матеріали про повідомлення ОСОБА_5 РТЦК та СП про причини не прибуття..

Прокурор в судовому засіданні, просив у задоволенні скарги відмовити, посилаючись на обґрунтованість підозри, зазначив, що обставини, щодо дати та прізвища у повідомленні про підозру, є технічними описками про підозру повідомлено саме ОСОБА_5 , що міститься у самому повідомленні про підозру. Виправлені такі описки не могли бути, оскільки на момент їх виявлення, провадження у справі було зупинено.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, прокурора дослідивши матеріали скарги, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, дійшов наступного.

Пунктом 10 частини 1статті 303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисником чи законним представником оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Встановлено, що Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001192 від 11.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України.

З матеріалів скарги вбачається, що 09.10.2025 року слідчим СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 , було складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 3 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Від отримання повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення для подальшої передачі ОСОБА_5 дружина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у присутності понятих відмовилась.

Із поданої скарги вбачається, що підставою для її задоволення заявник вважає, те що підозра необґрунтована на незаконна.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України; порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278 КПК Україн; випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276 КПК України; зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч.1 ст.303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно ст. 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

За своїм змістом повідомлена 09.01.2025 року ОСОБА_5 підозра відповідає вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності вірогідних та достатніх доказів, щодо причетності особи до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.336 КК України для повідомлення такій особі про підозру.

Посилання захисника, на розбіжності дат та імені по-батькові підозрюваного у тексті повідомлення про підозру, суд відносить до технічних помилок, які підлягають виправленню у встановлений законом спосіб, але не є такими, які впливають на зміст повідомлення про підозру та є суттєвими, та такими, що дозволяють слідчому судді прийти до висновку про необхідність скасування повідомлення про підозру.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя робить висновок про відсутність підстав для визнання повідомлення про підозру незаконним та необґрунтованим та його скасування .

З урахуванням наведеного, виходячи з того, що при повідомленні про підозру ОСОБА_5 органом досудового розслідування були дотримані вимоги положень ст.276-278 КПК України, слідчий суддя вважає скаргу безпідставною та відмовляє у її задоволенні.

Керуючись ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру у вчиненні злочину, за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001192 від 11.12.2024 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 28.03.2025 року о 17 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1