УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000127 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИЛА

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000127 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 25.09.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Шевченківська окружна прокуратура міста Києва.

За обставин викладених в клопотанні, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в одержані службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

04.10.2024, о 15 год. 29 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затриманий слідчим СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві безпосередньо після вчинення злочину в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В подальшому 04.10.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Як зазначає прокурор у клопотанні, обґрунтованість підозри підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами у їх сукупності.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 05.10.2024 (справа № 761/37180/24, провадження №1-кс/761/24751/2024) відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у межах досудового розслідування, тобто до 04.12.2024 включно, окрім часу необхідного для лікування.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покладено наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування з свідком ОСОБА_8 , іншими підозрюваними у кримінальному провадженні - ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у клопотанні звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити сховати, або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, зазначила, що в даному кримінальному провадженні триває досудове розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з огляду на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити та продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та строк дії обов`язків передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту є обтяжуючим для підозрюваного ОСОБА_5 , з огляду на стан його здоров`я та стан здоров`я його дружини, вказав, що ризики на які посилається сторона обвинувачення є безпідставними та ґрунтуються лише на припущеннях. Просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, а також долучив додаткові документи.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

У судовому засіданні було встановлено, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 25.09.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачення ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.10.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, до 04.12.2024 включно, та відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покладено обов`язки.

Постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_11 від 25.11.2024, продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000127 від 25.09.2024, до трьох місяців, тобто до 04.01.2025.

Статтею 181 ч. 6 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (порядок продовження строку тримання під вартою). Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під домашнім арештом, якщо прокурор не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом ( обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, та обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали).

Загалом ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчої судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, що підтверджується в тому числі копіями матеріалів кримінального провадження, долученими прокурором до клопотання.

На даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Щодо ризиків можливої неналежної поведінки підозрюваного.

У клопотанні прокурор не заявляє про те, що з`явилися нові ризики, водночас акцентує увагу на тому, що заявлені попередньо ризики не зменшилися.

Зокрема, прокурор, просить продовжити тримання підозрюваного під домашнім арештом, вважаючи, що продовжують існувати ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити сховати, або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, у якому підозрюється, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, які не зменшилися та можуть негативно позначитись на завданні кримінального провадження.

Кримінальне процесуальне законодавство визначає те, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

При аналізі питання наявності зазначених стороною обвинувачення ризиків, слідча суддя дійшла висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та відомості про особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання, яке може бути призначене - позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, така тяжкість кримінального правопорушення є вагомим доводом, що свідчить про збереження ризику переховування від органів досудового розслідування, суду. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі робить цей ризик цілком реальним.

Таким чином, наведені вище обставини в сукупності дають слідчій судді підстави дійти висновку щодо наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, який не зменшився.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи прокурора стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_5 може чинити тиск на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

При встановленні наявності вказаного ризику, слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків та інших підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження до моменту їх допиту, а й продовжує існувати на подальших стадіях, в тому числі до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та інших підозрюваних.

Щодо ризику знищення, спотворення будь-якої з речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідча суддя бере до уваги дані про особу ОСОБА_5 , та те що на даний час не встановлено всі фактичні обставини, досудове розслідування триває, проводяться слідчі дії, направлені, в тому числі, на відшукання слідів та можливих знарядь вчинення злочину, що свідчить, про те що підозрюваним можуть бути умисно створені та спотворені будь-які документи, які він може в подальшому надавати органу досудового розслідування та суду на підтвердження своєї невинуватості.

В той же час, прокурором не доведено наявність ризиків перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки, на думку слідчого судді, такі ризики є сумнівними та розцінюються, як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

Зазначені ризики є суттєвими, і виправдовують подальше збереження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Як уже вказувалось вище, відповідно до частини шостої ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

Враховуючи наведені вище обставини, слідча суддя приходить до висновку, що викладені прокурором у клопотанні відомості, щодо продовження існування ризиків переховування та впливу на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні, та необхідності продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту є обґрунтованими, в тому числі і з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідча суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного запобіжного заходу.

Враховуючи вказане, з метою запобігти спробам підозрюваного ухилитись від досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, знищити, спотворити будь-яку з речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні та для забезпечення виконання процесуальних рішень, слідча суддя вважає необхідним продовжити відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши ОСОБА_5 з 00 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в межах строку досудового розслідування до 04 січня 2025 року, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчої судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам, з огляду на встановлені вище слідчою суддею обставини, оскільки прокурор не доведено про доцільність збереження саме цілодобового утримання підозрюваного під домашнім арештом.

Окрім того, у відповідності до ч.5 ст.194 КПК України слідча суддя вважає за необхідне покласти обов`язки на підозрюваного ОСОБА_5 , у зв`язку із продовженням застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме: прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматися від спілкування зі свідком ОСОБА_8 , іншими підозрюваними у кримінальному провадженні - ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у виді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 з 00 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування зі свідком ОСОБА_8 , іншими підозрюваними у кримінальному провадженні - ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом визначити до 04 січня 2025 року.

Виконання ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників Національної поліції України за місцем проживання підозрюваного, а контроль за її виконанням на прокурора.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідча суддя ОСОБА_12