Справа № 720/1356/24
Провадження № 1-кс/720/17/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження що внесене до ЄРДР за № 0002137 від 23 травня 2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту.

Вказує, що 28.05.2024 року слідчим суддею Новоселицького районного суду Чернівецької області (справа №720/1356/24; провадження 1-кс/720/136/24) було задоволено клопотання слідчого СВ №4 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області та винесено ухвалу, якою накладено арешт на мобільний телефон марки «iPhone», моделі «13 ProMax», з IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 ; та серійним номером: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 із забороною його користування, розпорядження та відчуження на весь період досудового розслідування.

Вважає, що відпали потреби в подальшому застосування арешту майна, тому просить заявлене клопотання задовольнити.

В судове засідання - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, однак надіслав до суду клопотання про підтримання клопотання та розгляду справи у його відсутності.

Слідчий в судове засідання не з`явився, однак надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, не заперечував щодо його задоволення.

Дослідивши подані матеріали, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 28.05.2024 року ухвалою слідчого судді Новоселицького районного суду Чернівецької області було задоволено клопотання слідчого СВ №4 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області та накладено арешт на мобільний телефон марки «iPhone», моделі «13 ProMax», з IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 ; та серійним номером: НОМЕР_3 .

В ухвалі слідчий суддя посилається на те, що у разі повернення телефону, він може бути прихований від органів досудового розслідування та суду, пошкоджений, знищений, що, призведе до втрати доказів у кримінальному провадженні та орган досудового розслідування не зможе здійснити повне, швидке та об`єктивне досудове розслідування.

Також судом встановлено, що ОСОБА_4 (власник арештованого майна) не є, відповідно до вимог КПК України, ані підозрюваним, ані обвинуваченим, ані особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого.

ОСОБА_4 не пред`являлося жодної підозри по кримінальному провадженню, в рамках якого накладено арешт на його майно.

Суд вважає, що на даний час по матеріалам кримінального провадження № 0002137 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 травня 2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, виконані все необхідні слідчі дії, сам телефон не містить на собі слідів злочину, подальше його перебування під арештом призведе тільки до його псування за відсутністю належних умов зберігання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «East/WestAllianceLimited проти України», будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Також відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме, у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності.

Ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Пунктом 6 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік, метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду Україниз розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п.2 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотаньпро застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014рік, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певноюособою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноваженьнакладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що на даний час відсутні будь які підстави для подальшого арешту так як автомобіль не містить на собі ознак чи слідів злочину, не є безпосереднім предметом злочину, відповідно зняття арешту в частині права користування даним екскаватором ніяким чином не завадить повному та всебічному розслідування даного провадження.

Таким чином, з урахуванням з`ясованих обставин, клопотання про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження № № 0002137 від 23 травня 2024 року підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно задовольнити.

Скасувати арешт мобільного телефону марки «iPhone», моделі «13 ProMax», з IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 ; та серійним номером: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 накладений ухвалою слідчого судді Новоселицького районного суду Чернівецької області у кримінальному провадженні № 1№ 0002137 від 23 травня 2024 року.

Зобов`язати уповноважених осіб ВП № 6 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області передати вищевказаний мобільний телефон, а саме телефон марки «iPhone», моделі «13 ProMax», з IMEI: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 ; та серійним номером: НОМЕР_3 власнику ОСОБА_4 або іншій особі за дорученням.

Ухвала до оскарження не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1