Провадження № 1-кс/761/7303/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вхід № 24680) клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання про арешт майна, прокурор ОСОБА_3 зазначив про таке.

Детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України, щодо переміщення (контрабанди) через державний кордон України поза митним контролем або з приховуванням митного контролю за попередньою змовою групою осіб.

За версією органу досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які наразі перебувають поза межами України, створено злочинну групу, кожен учасник якої виконує свою роль в протиправному механізмі, який направлений на здійснення незаконного переміщення (контрабанди) через державний кордон України з приховуванням від митного контролю ювелірних виробів, діамантів, швейцарських годинників з метою заниження митних платежів та подальшої їх реалізації на території України за готівку (гривня, долар США, Євро) або криптовалюту (USDT) через власний магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1» в м. Києві, діяльність якого здійснюється без належної реєстрації такої господарської діяльності та, відповідно, без сплати належних податків до бюджету.

До реалізації зазначеної протиправної діяльності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 залучили своїх близьких родичів, а саме: ОСОБА_6 , (брат ОСОБА_4 ) та ОСОБА_7 (брат ОСОБА_5 ), які орієнтовно в травні 2024 року, перебуваючи на території Центрального автовокзалу м. Варшава (Польща), налагодили діючий до цього часу канал контрабандного переміщення високоліквідних товарів водіями рейсових автобусів українського бренду «HEYBUS» (власник бренду ТОВ «Автолайн Одеса»), які щодня здійснюють міжнародні рейси сполученням «Варшава-Київ».

Крім того, з метою належного функціонування злочинного механізму на території України ОСОБА_4 та ОСОБА_5 залучили до власної організованої злочинної групи наступних громадян України: ОСОБА_8 (виконує роль керівника київського шоуруму « ІНФОРМАЦІЯ_1 »), ОСОБА_9 (виконує роль комірника та веде чорнову бухгалтерію київського шоуруму), ОСОБА_10 (з 01.09.2024 виконує роль менеджера з продажу, до 01.09.2024 виконував роль водія-кур`єра); ОСОБА_11 (виконує роль водія, кур`єра та інкасатора), який отримує та розвозить ввезений поза митним контролем товар до шоуруму «ІНФОРМАЦІЯ_1», а також іншим замовникам а саме: «Ломбард Перспектива», «Gold Club», «Diamont time kiev» Skyhub. Kyiv, «1stLombard».

Встановлено, що члени злочинного угрупування ОСОБА_7 та ОСОБА_6 щодня о 21.00, перебуваючи на території Центрального автовокзалу м. Варшава (Польща), передають водіям рейсових автобусів українського бренду «HEYBUS» високоліквідні товари з метою їх незаконного переміщення до м. Києва.

У свою чергу водії зазначених автобусів на постійній основі здійснюють незаконне переміщення високоліквідних товарів, які отримують від ОСОБА_6 чи ОСОБА_7 , приховуючи їх від митного контролю в конструктивних порожнинах автобуса. За вказані протиправні дії водії автобусів отримують грошову винагороду від ОСОБА_6 , ОСОБА_7 або в м. Києві від ОСОБА_11 .

Перед відправкою, з метою унеможливлення втрати частини товару, члени злочинного угрупування роблять його фото та відправляють за допомогою месенджеру «Telegram» в корпоративну групу «Варшава-Київ» з метою подальшої звірки після його переміщення.

Після перетину державного кордону в зоні митного посту «Устилуг» Волинської митниці, здійснивши незаконне переміщення високоліквідних товарів злочинного угрупування « ОСОБА_12 » шляхом їх приховування в конструктивних порожнинах автобуса, водії прямують до Центрального автовокзалу м. Києва, де вже їх чекає ОСОБА_11 , який, отримавши від водіїв автобусу незаконно переміщений товар, транспортує його на автомобілях до офісного приміщення (шоуруму) злочинного угрупування «ІНФОРМАЦІЯ_1», «Gold Club», «Diamont time kiev» Skyhub. Kyiv, «1stLombard».

Надалі незаконно ввезений товар реалізується через шоурум «ІНФОРМАЦІЯ_1», «Gold Club», «Diamont time kiev» Skyhub. Kyiv, «1stLombard», ломбард «Перспектива» закритого типу, доступ до якого здійснюється за попередньою домовленістю з членами злочинного угрупування.

У зазначених магазинах здійснюється діяльність з незаконної реалізації прикрас та годинників (без видачі фіскальних чеків та без належного бухгалтерського та податкового обліку).

Разом з тим встановлено, що діяльність злочинного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та магазини «Gold Club», «Diamont time kiev» Skyhub. Kyiv, « 1stLombard », ломбард «Перспектива» на території України здійснюється нелегально, без оформлення будь-яких юридичних осіб чи фізичних осіб-підприємців та сплати відповідних податків.

Так, згідно отриманої відповіді Держмитслужби №19/19-02-04/8.21/4726 від 11.10.2024 встановлено, що інформація стосовно митного оформлення товарів суб`єктами господарської діяльності: ФОП « ОСОБА_5 », ФОП « ОСОБА_7 », «ІНФОРМАЦІЯ_1 SP Z.O.O», «Gold Club» та «Diamont time kiev» Skyhub. Kyiv, «1stLombard» в Держмитслужбі відсутня.

Під час проведення досудового розслідування від начальника 4 (четвертого) управління ГУ «Д» ДЗНД СБ України ОСОБА_14 надійшли матеріали виконання доручення згідно якого встановлено, що до вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_15 , що є представником магазину Ломбард «Перспектива», який співпрацюючи з угрупуванням « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та використовуючи налагоджений канал поставки товару поза митним контролем, на перевезення товару через державний кордон України поза митним контролем, надає заявки кур`єру магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1» ОСОБА_11 , який в свою чергу надавав вказівки щодо отримання та передачі цінностей ломбарду «Перспектива» згідно заявки на переміщення, які в подальшому ОСОБА_11 , передавав товар у вигляді «мотків» до м. Варшава. Прибувши до м. Варшава незаконно переміщенні товари отримували представники « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_6 , ОСОБА_16 , ОСОБА_7 . Аналогічним способом здійснювалась передача годинників та ювелірних виробів з м. Варшава до м. Києва

Згідно протоколу огляду мобільного телефону марки «Iphone» 15 Pro належного ОСОБА_11 , (кур`єра «ІНФОРМАЦІЯ_1») встановлено чат в месенджері «Telegram» з назвою чат контактом на ім`я « ОСОБА_17 » в ході огляду якого встановлено надання послуг з незаконного переміщення товарів ломбарду «Прспектива», через менеджера ОСОБА_15 який надає заявки на переміщення через державний кордон України далі кур`єр ОСОБА_11 , забирає товар з ломбарду «Прспектива» за адресою: АДРЕСА_2, нежитлові приміщення з № 1 по №8 (гр. приміщень 69) (в літ. А) та відправляє автобусами «Хейбас» до м. Варшава, також в зворотному порядку здійснюється передача товарів з м. Варшава до м. Київ.

Також встановлено, що ломбард «Перспектива» діє без оформлення юридичної особи та фактично є закрити магазином для реалізації контрабандної продукції.

Разом з тим в ході огляду сайту за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено що реалізація товару здійснюється від імені російських компаній ООО «Ломбард Перспектива», ООО «Часововй дом Грачовой» адреса: рф г. москва, переулок Коробейникова д.1. помещ. 1/1.

Під час виконання доручення слідчого працівниками ГУ «Д» ДЗНД СБ України встановлено, що вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_15 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановлено що право власності на об`єкт нерухомості зареєстровано за ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , на праві спільної часткової властності.

Крім того, 27.12.2024 ОСОБА_11 , перебуваючі в офісному приміщенні ломбарду «Перспектива», отримав у ОСОБА_15 ювелірну прикрасу ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та передав її водію автобусу ОСОБА_22 , який в подальшому 28.12.2024 вилучино в зоні діяльності м/п «Устилуг» Волинскої митниці Держмитслужби.

У зв`язку з чим, під час досудового розслідування 06.03.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_15 .

Так під час проведення обшуку у зазначеній квартирі виявлено мобільний телефон Samsung A53 5G S/N НОМЕР_1 IMEI НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 в ході огляду якого в месенджері «Телеграм» встановлено чат «Перспектива», що містять відомості про відправку товарів через державний кордон України та має доказове значення та може бути використана як доказ під час проведення досудового розслідування.

За результатом проведення обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон Samsung A53 5G S/N R2CTA1RVWMF IMEI НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 .

Під час проведення огляду мобільного телефону та мессенджерів ОСОБА_23 , під час огляду яких виявленого інформацію зі збереженими контактами, груп у месенджері «Telegram», «WhatsApp» та «Viber» з повідомленнями/листуваннями/з?єднаннями між собою осіб, які можуть мати відношення до протиправних дій дат, часу та тривалості спілкування/переписок пов`язаних між собою осіб, документів в електронному вигляді та фотографій на яких міститься інформація, документів, що має доказове значення у кримінальному провадженні та встановлення всіх обставин, які підлягають доказуванню під час досудового розслідування.

07.03.2025 винесено постанову про визнання описаних вище мобільних телефонів, документів, інформації, яка на них знаходиться речовими доказами у кримінальному провадженні.

З метою подолання логічного захисту, виявлення видалених файлів та встановлення відомостей, які мають значення для досудового розслідування, у кримінальному провадженні 07.03.2025 призначена комп`ютерно-технічна експертиза.

Вилучене майно, на думку прокурора, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки на них міститься інформація, яка має доказове значення у кримінальному провадженні та відповідно з метою збереження речових доказів існує необхідність у застосуванні арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, проведення експертиз.

У зв`язку викладеним, для забезпечення збереження речових доказів, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 України.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному слідчому судді від 12.03.2025, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 13.03.2025 клопотання разом з додатками передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. При цьому надійшла заява прокурора ОСОБА_3 про розгляд справи без його участі.

Власник майна у судове засідання також не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду справи фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Так, детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється, зокрема прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.02.2025 у справі № 761/5582/25 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстровано за ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , на праві спільної часткової властності з метою відшукування та фіксації первинних документів бухгалтерського та податкового обліку (договорів з додатками та доповненнями; заявки на поставку; специфікації до договорів і додатків; видаткові та прибуткові накладні; податкові накладні; рахунки-фактури; товарно-транспортні накладні; путівки автотранспорту та інших документів, що підтверджують перевезення товарів; рахунків; платіжних доручень; платіжні документи (в оригіналах, копіях, бланках), чорнові записи; інші документи, які свідчать про вчинення злочину; товари ввезені поза митним контролем на територію України.

Відповідно до протоколу обшуку від 06.03.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.02.2025 у справі № 761/5582/25, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно на яке прокурор просить накласти арешт.

Звернення прокурора 07.03.2025 з клопотанням про арешт на зазначене тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_24 від 07.03.2025 майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в цьому випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що ці докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в цьому кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу.

Слідчий суддя вважає доведеним існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на вилучене майно, зазначене прокурором у клопотанні, може призвести до його можливого відчуження на користь третіх осіб або настання інших наслідків, у зв`язку з чим не буде досягнута дієвість цього кримінального провадження.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано це клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом постановою детектива від 07.03.2025, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вищезазначене майно.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна для третіх осіб. Що стосується прав та законних інтересів власників майна, то слідчий суддя вважає, що такі обмеження не є занадто обтяжливими для них. При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 06.03.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон Samsung A53 5G S/N R2CTA1RVWMF IMEI НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1