Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , дослідивши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 щодо порушення прав на відкриття матеріалів кримінального провадження та ознайомлення з ними

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся із скаргою в якій просить: визнати протиправними дії слідчого що полягають в ненаданні захиснику ОСОБА_3 адвокату ОСОБА_2 доступ до всіх матеріалів кримінального провадження № 0001294 від 18.06.2024, відповідно до вимог ст. 290 КПК, із зазначенням найменування таких матеріалів та у встановлений законом строк; зобов`язати слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 надати стороні захисту доступ до всіх матеріалів кримінального провадження № 0001294 від 18.06.2024, відповідно до вимог ст. 290 КПК зазначенням найменування таких матеріалів та у встановлений законом строк; встановити строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, враховуючи обсяг матеріалів, особисті дані підозрюваного та інші обставини, відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК; зобов`язати слідчого надати письмове підтвердження факту надання доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів як того вимагає ч. 9 ст. 290 КПК; попередити слідчого про недопустимість порушення норм КПК та можливість визнання доказів недопустимими у разі невиконання вимог закону.

Слідчий суддя дослідив доводи скаржника та матеріали скарги.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК, параграфом 1, ст. 303-308 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Слідчий суддя повинен встановити, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Подільському районному судді м. Києва (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК).

У частині 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування до яких не належить оскарження дій слідчого щодо ненадання матеріалів в порядку ст. 290 КПК України.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9 - 1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

При цьому, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу (ч. 2 ст. 303 КПК). Виняток із такого правила становлять рішення, прийняття яких КПК не передбачає, але їх фактично прийнято (п. 27 постанови Великої палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №243/6674/17-к).

Отже, рішення, дії чи бездіяльність, можливість оскарження яких прямо не передбачена одним з пунктів ч. 1 ст. 303 КПК, не можуть бути предметом судового контролю з боку слідчого судді, крім рішень, які хоч прямо і не передбачені КПК, але фактично прийняті слідчим, дізнавачем або прокурором. Усі інші їхні рішення, дії чи бездіяльність можуть бути предметом оскарження в суді під час підготовчого провадження.

Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Тобто, ч. 4 ст. 304 КПК регулює дії слідчого судді щодо вирішення ним процесуального питання про те чи повинен він взагалі здійснювати судовий розгляд за доводами конкретної скарги по суті. Й на цій стадії КПК не наділяє слідчого суддю правом з`ясовувати обґрунтованість доводів особи, яка звернулася зі скаргою, щодо необхідності її задоволення. Адже ч. 4 ст. 304 КПК закріплено імперативне правило, у відповідності до якого в разі отримання скарги на бездіяльність прокурора, що не підлягає оскарженню на відповідній стадії, суддя повинен постановити ухвалу про відмову у відкритті провадження.

Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч.3 ст.26 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що запитування за правилами ст. 220 КПК інформації захисником в сторони обвинувачення щодо надання стороні захисту доступ до всіх матеріалів кримінального провадження № 0001294 від 18.06.2024, не є процесуальною дією. Нормами КПК не надано визначення поняття "процесуальна дія". Проте із системного аналізу положень п. п. 10, 16, 16-1 ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 24, ч. 5 ст. 27, п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 36, ч. 1 ст. 40, п. п. 9, 12 ч. 3 ст. 42, п. 4 ч. 2 ст. 56, п. п. 4, 7 ч. 3 ст. 64-1 КПК, вбачається, що під процесуальною дією розуміється передбачена кримінальним процесуальним законом дія, вчинення якої належить до процесуальних повноважень слідчого (детектива), дізнавача, прокурора, та яка спричиняє визначені КПК правові наслідки у вигляді виникнення, зміни чи припинення у межах конкретного кримінального провадження кримінально-процесуальних відносин (прав, обов`язків, тощо). Адже сам по собі розгляд клопотання захисника, яке не стосується виконання певних процесуальних дій, не вважається здійсненням процесуальної дії. У зв`язку з чим, обов`язку в прокурора реагувати на таке клопотання у порядку ст. 220 КПК не виникає.

Оскільки скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавча чи прокурора, що не підлягає оскарженню, тобто не входить до переліку, передбаченого ст. 303 КПК, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження.

Керуючись ст.ст. 303-304, 309 КПК, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 щодо порушення прав на відкриття матеріалів кримінального провадження та ознайомлення з ними.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1