Справа № 451/1768/24
Провадження № 1-кс/451/156/24
УХВАЛА

судового засідання

26 грудня 2024 року місто Радехів

Слідчий суддя Радехівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 ,при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

встановила:

23.12.2024 представник заявника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 подав на розгляд суду клопотання, в якому просить суд скасувати арешт «колод дерева породи «Сосна» приблизно 11 кубів (36 колод, довжиною по 4 м)» та повернути їх власнику ОСОБА_6 .

24.12.2024 начальник СВ відділення поліції №1 Шептицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області майор поліції ОСОБА_7 подав на розгляд суду клопотання про відкладення розгляду справи(а.с.21).

Заявник та його представник у судове засідання не з`явились.

26.12.2024 начальник СВ відділення поліції №1 Шептицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області майор поліції ОСОБА_7 надав на розгляд суду клопотання про долучення доказів та розгляд справи у його відсутності(а.с.23,39).

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до вимог частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Суддя, розглянувши клопотання представника заявника та додані документи, доходить такого висновку.

Згідно частини 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, слід звернути увагу на те, що відповідно до положень частини 1 статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 1 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244), то, з урахуванням положень частини 6 статті 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

Аналогічна правова позиція викладена у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-538/0/4-13 від 5 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», згідно якого судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Отже, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду інших клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, у тому числі й скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 11.06.2024 надано дозвіл на проведення обшуку, а саме: у Червоноградському РВП ГУ Національної поліції у Львівській області, з метою виявлення та вилучення матеріалів кримінального провадження №0001161 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, питання про скасування якого вирішується у цьому клопотанні. Матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001161 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, відповідно до протоколу обшуку від 11.06.2024 було вилучено до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові(а.с.28-38).

Згідно з інформацією, яка наявна у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Територіальне управління Державного бюро розслідувань розташоване у місті Львові та зареєстроване за адресою: 79008, м. Львів, вул. Кривоноса, 6, що поза межами територіальної юрисдикції слідчої судді Радехівського районного суду Львівської області.

Таким чином, враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0001161 від 17.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, підлягає розгляду слідчим суддею Личаківського районного суду м. Львова.

Одночасно слідча суддя враховує, що матеріали клопотання не містять відомостей про звернення заявника із таким клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова та відмови у прийнятті такого клопотання до розгляду у вказаному суді, що давало б підстави для висновку про обмеження доступу до правосуддя.

Разом з тим, відповідно до пункту 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідча суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Відтак, до пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідча суддя Радехівського районного суду Львівської області, -

постановила:

клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна повернути особі, яка його подала.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_8