У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ Головного управління національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження № 0000680, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27 листопада 2024 року, про накладення арешту,

встановив:

В розглядуваному клопотанні вказано, що слідчим управлінням Головного управління поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке розпочате за ознаками кримінального порушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000680.

08.01.2025 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за місцем фактичного проживання неповнолітнього ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: кімната АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A 15 5G» ІМЕІ НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 з номером мобільного НОМЕР_3 , вилучено та опечатано в спеціальний пакет НПУ RIC №2176903. 09.01.2025 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом так як вищевказані речі відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Зважаючи на те, що вказані предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, так як можуть мастити на собі сліди злочину, і підлягають огляду та дослідженню експертним шляхом, і з метою унеможливити знищити сліди, які могли зберегтись на вказаних предметах, необхідно накласти на них арешт.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання просить задовольнити, зазначив, що повідомив особу, в якої вилучено речі, про розгляд клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з витягу з ЄРДР слідчим управлінням Головного управління поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000680 від 27 листопада 2024 року.

Ухвалою слідчого судді від 27.12.2024 постановлено надати дозвіл слідчим слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000680 на проведення обшуку за місцем фактичного проживання неповнолітнього ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 в гуртожитку Державного навчального закладу «Ужгородський центр професійно-технічної освіти», з метою відшукання та вилучення дисків, флешок, мобільних телефонів, комп`ютерної техніки, ноутбуків, якими користується ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З протоколу обшуку від 08.01.2025 з`ясовано, що слідчим проведено обшук за вищевказаною адресою, в ході якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A 15 5G» ІМЕІ НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 з номером мобільного НОМЕР_3 , якиц вилучено та опечатано в спеціальний пакет НПУ RIC №2176903.

Вилучене за постановою слідчого 09.01.2025 визнано речовими доказами.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

З системного аналізу вищевказаної норми можна дійти висновку, що арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, є об`єктом кримінальних-протиправних дій чи набуто протиправним шляхом.

Слідчий суддя, з огляду на конкретні обставини справи, та враховуючи, що необхідно виконати ряд слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне розслідування всіх обставин кримінального правопорушення, вважає наявними підстави для накладення арешту на речі, виявлені та вилучені під час обшуку.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, враховуючи вищевикладене, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на речі, які було виявлено та вилучено в ході проведення обшуку за адресою: гуртожиток ДНЗ «Ужгородський центр професійно-технічної освіти» кімната №413 АДРЕСА_3 , а саме на мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A 15 5G» ІМЕІ НОМЕР_1 ІМЕІ НОМЕР_2 з номером мобільного НОМЕР_3 , який перебуває у користуванні ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1