У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , погоджене начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Мукачеве, Закарпатської обл., тимчасово непрацюючого, не одруженого, з освітою середньо-спеціальною, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановив:

В клопотанні вказано, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконне виготовлення та зберігання з метою збуту психотропних речовин, у особливо великих розмірах.

В клопотанні серед іншого вказано, що 26.12.2024 в ході проведення санкціонованого обшуку будинку, який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938 по АДРЕСА_2 , та знаходиться між двома ділянками з кадастровими номерами :01:012:0399 та :03:000:0053, де ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 виготовляли психотропні речовини, виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, якою згідно висновку експерта № СЕ-19/107-24/13776-НЗПРАП від 27.12.2024 є PVP. Маса PVP у перерахунку на PVP основу становить 988,3527 г.

В клопотанні зазначено про існування ризиків для кримінального провадження, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, знищити, сховати або спотворити речі і документи, що мають істотне значення для встановлення всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень, а тому слідчий в тому числі й з огляду на обґрунтованість підозри, просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив таке задовольнити, у зв`язку з обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків, й неможливістю їх попередження шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні вказаного клопотання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, заперечення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Витягом з ЄРДР стверджується, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 00000567 від 19.12.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

27.12.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України.

У відповідності до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

КПК України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

На підтвердження обґрунтованості підозри в інкримінованому ОСОБА_5 кримінальному правопорушенні, слідчим до клопотання додано ряд доказів, а тому така підтверджується протоколом обшуку будинку який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, який знаходиться між двома ділянками з кадастровими номерами: :01:012:0399 та :03:000:0053 під час якого 26.12.2024 було виявлено та вилучено: порошкоподібну речовину світло-коричневого кольору, яка знаходиться у поліетиленовій клійонці вагою близько 1260 г, протоколом за результатами здійснення НСРД у виді обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння від 24.12.2024, а саме, будинку який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, згідно якого отримано зразки для дослідження, які згідно висновку експерта є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP. Маса PVP (у перерахунку на PVP основу) становить 2,0134 г, протоколом за результатами здійснення НСРД у виді обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння від 25.12.2024, а саме, будинку який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, згідно якого отримано зразки для дослідження, які згідно висновку експерта є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP. Маса PVP ( у перерахунку на PVP основу) становить 4,7134 г, протоколами за результатами здійснення НСРД у виді візуального спостереження за місцем, а саме за будинком який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, згідно якого отримано зразки для дослідження згідно з яким встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_8 20.12.2024, 22.12.2024, 23.12.2024, 24 12.2024 навідувалися до вищевказаного будинку, де перебували тривалий час, при цьому з собою доставляли різного роду ємкості для подальшого виготовлення психотропних речовин, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 26.12.2024, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_8 від 26.12.2024, висновком експертизи від 26.12.2024, із якого вбачається, зразки отримані для дослідження 24.12.2024 у будинку який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, а саме, порошкоподібна речовина світло-коричневого кольору є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP. Маса PVP (у перерахунку на PVP основу) становить 2,0134 г, висновком експертизи від 26.12.2024, із якого вбачається, зразки отримані для дослідження 25.12.2024 у будинку який розташований за GPS координатами 48.466550,22.704938, по вул. І. Мазепи в с. Лавки Мукачівського р-ну, а саме, кристалічна речовина світло-коричневого кольору є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP. Маса PVP (у перерахунку на PVP основу) становить 4,7134 г тощо.

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. При цьому зазначені у розглядуваному клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, отже за переконанням слідчого судді ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому.

Разом з тим слідчий суддя зауважує, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддя вважає доведеним ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду з огляду на особливу тяжкість інкримінованого злочину, а також покарання, що загрожує такому у разі визнання його винною вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчим суддя вважає наявним ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, задля зміни даних ними органу досудового розслідування показів та (або) замовчування відомих їм обставин події, що зрештою призведе до неможливості встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення, наслідком чого є наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому слідчий суддя враховує, що підозрюваний може вступати в поза процесуальні зв`язки з іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні для формування викривленої позиції щодо дійсних обставин справи.

Окрім цього слідчий суддя враховує наявним ризик продовження злочинної діяльності, так як ОСОБА_5 підозрюється у здійсненні ряду дій, спрямованих на виготовлення та зберігання психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP для її подальшого збуту. При цьому ОСОБА_5 не працевлаштований, що значно посилює ризик вчинення ним нового злочину, задля особистого збагачення.

Також слідчий суддя враховує обставини, окрім вищевказаних, що характеризують підозрюваного, а саме те, що такий раніше не судимий. Разом з тим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 неодружений, не працює, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків й значно посилює ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

В рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, наразі в Україні триває воєнний стан, вчинення підозрюваним злочину в означений час з корисливих мотивів засуджується законом і суспільством. Окрім цього ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, що викликає залежність та згубно впливає на стан здоров`я людини.

Застосування альтернативних запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією підозрюваного від суспільства, на думку слідчого судді, буде недостатнім для попередження вищевказаних ризиків й забезпечення належної процесуальної поведінки такого.

Таким чином, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання таким ризикам, свідчить про підставність обрання запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою на строк до 60 днів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. При цьому за п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначено від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього за ч. 4 ст. 183 КПК України суд, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може не визначати розмір застави, зокрема у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів (пункт 5).

З огляду на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, суд не вбачає підстав для застосування застави, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до шістдесяти днів, а саме до 24 лютого 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1