Справа № 509/7025/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року смт Овідіополь

Слідчий суддя Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю: прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Овідіополь клопотання слідчого СВ ВП № 1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з процесуальним керівником прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000591 від 01.11.2024 року відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Вербове Томашпільського району Вінницької області, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, має на утриманні малолітню дитину, без реєстрації на території України, мешкає у орендованому житлі за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з поданого клопотання, В провадженні слідчого відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000591 від 01.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку грудня 2024 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел, направлений на пошкодження приміщення будівлі управління Пенсійного фонду Овідіопольського району за адресою: Одеська область, Одеський район, селище Овідіополь, вул. Солов`їна (колишня Горького), 3-а, шляхом його підпалу.

З цією метою, ОСОБА_6 04.12.2024 приблизно о 18.00 годин придбав у будівельному магазині, розташованому за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, вул. 1 Травня, що поряд з «вечірнім ринком» пляшку керосину, ємкістю 1 л, пляшку бензину марки «Калоша», ємкістю 0,270 л, пляшку розчинника, ємкістю 0,270 л, які приніс додому, злив у одну полімерну пляшку, об`ємом 2 л, зробивши таким чином легкозаймисту суміш.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно- небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 05.12.2024 року приблизно о 01.00 годин, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, прибув із полімерною пляшкою, наповненою легкозаймистою сумішшю, до будівлі управління Пенсійного фонду Овідіопольського району за адресою: Одеська область, Одеський район, селище Овідіополь, вул. Солов`їна (колишня Горького), 3-а.

Перебуваючи біля вказаної будівлі, ОСОБА_6 , користуючись раннім часом, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до металопластикового вікна та камінням розбив зовнішнє скло, після чого дістав заздалегідь заготовлену полімерну пляшку з сумішшю розчинника, керосину та бензину, розлив її по вікну і запалив за допомогою заздалегідь заготовленої запальнички, спричинивши пожежу.

Внаслідок пожежі, ОСОБА_6 пошкодив металопластикове вікно кабінету №1 відділу обслуговування громадян № 12 будівлі УПФУ в Одеській області за адресою: Одеська область, Одеський район, селище Овідіополь, ул. Солов`їна ( колишня Горького), 3-а, чим спричинив матеріальну шкоду.

05.12.2024 о 07.00 годин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в поряду статті 208 КПК України.

05.12.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просять його задовольнити

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечують.

Заслухавши пояснення слідчого, прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши додані до клопотання докази, вважаю, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Підозра ОСОБА_6 обґрунтована зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:

- Заявою ОСОБА_7 від 05.12.2024 про вчинення кримінального правопорушення;

- Протоколом огляду місця події від 05.12.2024;

- Актом про пожежу від 05.12.2024;

- Протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 від 05.12.2024,

а також іншими матеріалами кримінального провадження, які додані до клопотання.

Вирішуючи питання доцільності запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України ОСОБА_6 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який відповідно ч. 2 ст. 194 КК України, законом передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до десяти років.

Відповідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності з вимогами ч. 1 ст. 177 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, які унеможливлюють застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, а саме:

- п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України: ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування, так як він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі від трьох до десяти років позбавлення волі) дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Більше того, у провадженні СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області перебувають ще три кримінальні провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, які вчинені аналогічним способом. Вказане свідчить про можливу причетність ОСОБА_6 до вчинення вище зазначених злочинів, що в свою чергу вказує на реальну його можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України: ОСОБА_6 , може незаконно впливати на свідків так як підозрюваний обізнаний про особисті дані свідків розслідування.

Більше того, в матеріалах кримінального провадження наявні відомості про інших осіб, які сприяли ОСОБА_6 у його злочинній діяльності та можуть викривати таку діяльність останнього, що в свою чергу свідчить про те, що можливість ОСОБА_6 спілкуватись з такими особами негативно вплине на хід досудового розслідування та надасть можливість підозрюваному приховувати ймовірні інші епізоди злочинної діяльності, узгодити позицію з метою запобігання свого викриття;

- п.4 ч. 1 ст.177 КПК України: ОСОБА_6 , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом невиконання або неналежного виконання покладених на нього обов`язків;

- п.5 ч. 1 ст.177 КПК України: ОСОБА_6 може вчинити інші кримінальні правопорушення, так як підозрюється у вчиненні умисного злочину, що посягає на публічну безпеку, що не виключає можливості знову здійснити подібні злочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

З урахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення та одночасної потреби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст.182 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Статтею 7 Закону України від 09 листопада 2023 року № 3460-IX «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 3028 гривень.

Орган досудового розслідування просить визначити заставу підозрюваному у розмірі 991 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 3000748 грн.

Вважаю даний розмір застави є завідомо непомірним для підозрюваного в зв`язку з чим задовольняю клопотання в цій частині частково, а саме встановлюю заставу в розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 1059800 грн.

У даному випадку винятковість застосування застави у розмірі 350 прожиткового мінімуму для працездатних осіб є не здатність забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених обов`язків у разі застосування розміру застави в межах, передбачених ст.177 КПК України, враховуючи наявність обґрунтованих ризиків. Крім того, органом досудового розслідування, наразі, досліджуються інші епізоди злочинної діяльності підозрюваного ОСОБА_6 та отримання ним неправомірної вигоди за вчинення вказаних злочинів.

Зазначене у своїй сукупності свідчить, що застава у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є помірною для підозрюваного ОСОБА_6 , а також є достатньою для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v UnitedKingdom 14310/88, 28 жовтня 1994 року) зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, суд вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Тримання під вартою обвинуваченого як запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються та позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя.

Керуючись ст.ст.182, 183, 193, 194, 197 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 02.02.2025 року.

Одночасно із застосуванням відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити заставу у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 1059800 (один мільйон п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот) грн.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області кожний четвер о 10:00 у період часу з внесення застави до закінчення досудового розслідування;

- не відлучатися із Одеського району без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та контактних номерів телефонів;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим у вказаному кримінальному провадженні, відомості про яких наведені у додатках до цього клопотання.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до палати по кримінальним справам Одеського апеляційного суду на протязі п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1