Справа №127/9048/25
Провадження №1-кс/127/3907/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання слідчого відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактичного проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, в рамках кримінального провадження №0000152 від 15.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000152 від 15.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 відповідно до розпорядження селищного голови від 28.12.2021 № 174к, з 04.01.2022 призначений на посаду начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради, яку обіймає по теперішній час.

Згідно п. 2 Посадової інструкції начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради (далі посадової інструкції), з якою під підпис ознайомлений ОСОБА_5 , метою введення в штат зазначеної посади є забезпечення реалізації державної політики у сфері містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, земельних відносин агропромислового розвитку, благоустрою, транспорту, комунального майна, цивільного захисту, на території Тростянецької селищної ради.

Відповідно до п.3 посадової інструкції на ОСОБА_5 покладено розподіляти обов`язки між працівниками відділу, організовувати, контролювати та координувати їх роботу, призначати на посади і звільняти з посад працівників відділу (службовців та робітників), призначення та звільнення яких відноситься до його повноважень, видавати в межах своєї компетенції накази, контролювати їх виконання, укладати договори, забезпечувати організацію ведення кадрової роботи у відділі, що включає і ведення військового обліку працівників відділу.

Згідно ст. 4 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» редакції від 01.08.2021, ОСОБА_5 має керуватися основними принципами служби в органах самоврядування, а саме служіння територіальній громаді, поєднання місцевих і державних інтересів, верховенства права, демократизму і законності, гуманізму і соціальної справедливості, гласності, пріоритету прав та свобод людини і громадянина, рівних можливостей доступу громадян до служби в органах місцевого самоврядування з урахуванням їх ділових якостей та професійної підготовки, професіоналізму, компетентності, ініціативності, чесності, відданості справі, підконтрольності, підзвітності, персональної відповідальності за порушення дисципліни і неналежне виконання службових обов`язків, дотримання прав місцевого самоврядування, правової і соціальної захищеності посадових осіб місцевого самоврядування, захисту інтересів відповідної територіальної громади.

Таким чином, відповідно до ст. 18 КК України та примітки 1 до ст. 364 КК України, ОСОБА_5 як начальник відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради, постійно обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а тому є службовою особою.

На території Тростянецької селищної ради здійснює діяльність Комунальний заклад «Тростянецька дитяча музична школа» (Код ) засновником якої являється Тростянецька селищна рада (далі - Засновник).

Відповідно до п. 2.1. статуту Комунального Закладу «Тростянецька дитяча музична школа» заклад є юридичною особою, діє на підставі статуту, затвердженого Засновником, має печатку, штамп, офіційні бланки з відповідними реквізитами, код ЄДРПОУ.

Відповідно до п.п. 2.2., 6.2. статуту Комунального Закладу «Тростянецька дитяча музична школа» - заклад є бюджетною установою та фінансується за рахунок коштів місцевого бюджету, плати з навчання учнів, а також за рахунок додаткових джерел фінансування, не заборонених законодавством України.

З 17.10.2022 директором Комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», відповідно до наказу №27к, призначено ОСОБА_7 , яка працює на вказаній посаді по теперішній час, та з якою укладений контракт.

Відповідно до п. 2.1.1. Контрактів від 17.10.2022 та від 17.10.2024, що діють по теперішній час, ОСОБА_7 є директором комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», яка як керівник здійснює поточне (оперативне) керівництво закладом, організовує його господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання установою завдань передбачених законодавством, статутом Закладу і цим контрактом.

Згідно п. 2.2.3. Контракту комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», розпоряджається коштами Закладу в межах затвердженого кошторису, контролює їх цільове використання.

Таким чином, відповідно до ст. 18 КК України та примітки 1 до ст. 364 КК України, ОСОБА_7 як директор комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» постійно обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, є службовою особою.

Так, у ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради, достеменно знав, що комунальний заклад «Тростянецька дитяча музична школа», не потребує капітального ремонту благоустрою території, так як його територія перебуває у бездоганному стані, а роботи з благоустрою території комунального закладу проведені у серпні-вересні 2024 року невстановленими особами, але не пізніше 01.10.2024, більш точного часу слідством не встановлено, виник злочинний умисел та корисливий мотив спрямований на зловживання своїм службовим становищем всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод», шляхом укладання договору на проведення капітального ремонту благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», територія якого ремонту не потребувала, з визначеним ОСОБА_5 суб`єктом господарювання ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод».

Для реалізації задуманого злочинного плану ОСОБА_5 , розуміючи протиправний характер своїх дій, бажаючи їх настання, розуміючи, що розпорядником бюджетних коштів, які виділені на капітальний ремонт благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», є директор Комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» ОСОБА_7 , залучив останню до реалізації свого злочинного плану.

Так, ОСОБА_7 будучи директором комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» розуміючи протиправний характер своїх дій, бажаючи їх настання, зловживання своїм службовим становищем всупереч інтересам служби, з корисливих мотивів з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод» достеменно знаючи, що Комунальний заклад «Тростянецька дитяча музична школа», не потребує капітального ремонту благоустрою території, так як його територія перебуває у бездоганному стані, а роботи з благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» проведені у серпні-вересні 2024 року невстановленими особами, за попередньою змовою з начальником відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради ОСОБА_5 , перебуваючи у Комунальному закладі «Тростянецька дитяча музична школа» за адресою: селище Тростянець, вул. Соборна 54, в період 22.10.2024, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, за вказівкою ОСОБА_5 уклала договір №46 на проведення капітального ремонту благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа», ціна якого становить 688 тис. 928 грн., з ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод», опублікувавши його на порталі Державних закупівель «Прозоро».

В порушення ст. 4 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», з метою закінчення реалізації злочинного умислу, начальник відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради ОСОБА_5 , зловживаючи своїм службовим становищем всупереч інтересам служби з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод», надав вказівку директору комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» ОСОБА_7 на підписання акту приймання виконаних робіт КБ2-В, яка в свою чергу, розуміючи протиправний характер своїх дій, бажаючи їх настання, зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам служби, з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод» на виконання вказівки ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: селище Тростянець, вул. Соборна 54, в період 28.10.2024, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, підписала акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень по договору №46 «Капітальний ремонт благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа».

У подальшому, на підставі підписаного акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень по договору №46, відділом бухгалтерського обліку комунального закладу 30.10.2024 здійснено перерахування коштів у сумі 688 тис. 928 грн. на рахунок ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод».

Внаслідок вказаних умисних протиправних дій начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради ОСОБА_5 та директора комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» ОСОБА_7 , надмірно перераховано на рахунок ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод» грошові кошти в сумі 688 тис. 928 грн., яка у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що спричинило тяжкі наслідки громадським інтересам.

19 березня 2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Летківка Тростянецького району Вінницької області, зареєстрованого та фактичного проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, працюючого начальником відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та земельних ресурсів Тростянецької селищної ради, раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки громадським інтересам, вчинений за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема: висновком експерта від 07.03.2025 № 3402/24-21 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; протоколом за результатами проведення НСРД від 01.11.2024; протоколом за результатами проведення НСРД від 06.01.2025; протоколом за результатами проведення НСРД від 15.01.2025; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від. 19.03.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

Згідно примітки до ст. 45 КК України кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 відноситься до корупційного злочину, а тому відносно нього при призначенні покарання судом не може бути призначено більш м`яке покарання ніж передбачене законом або прийнято рішення про звільнення від відбування покарання з випробовуванням. Таким чином, у разі визнання судом ОСОБА_5 винним у вчиненні вказаного корупційного злочину йому буде призначено покарання виключно у вигляді позбавлення волі.

Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та з конфіскацією майна, що зумовлює необхідність обрання останньому міри запобіжного заходу. При цьому існують ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, що полягає у тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів, а також, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про наявність підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному за інкримінований злочин, а також наявність ризиків визначених:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризиком можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, є те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі до шести років) дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Зокрема, саме по собі покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним, може спонукати його вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду;

-п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Наявний обґрунтований ризик, що ОСОБА_5 може вдатись до спроб незаконно впливати на свідків, які викривають його та співучасників даного злочину, задля схиляння їх до зміни показань шляхом вмовляння, підкупу, погроз, тощо.

Оскільки досудовим розслідуванням установлено, що діями ОСОБА_5 заподіяно шкоду Державі в особі Тростянецької селищної ради в сумі 688 928 грн., враховуючи тяжкість вчиненого злочину та матеріальне становище ОСОБА_5 , найбільш дієвим, відповідно до вимог абзацу 2 ч. 5 ст.182 КПК України, буде розмір застави в межах завданих збитків, а саме 687 356 грн., тобто 227 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з метою запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечення його належної процесуальної поведінки та виконання покладених на нього обов`язків.

Беручи до уваги вищевикладене та існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість запобігти вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, тому з урахуванням викладеного слідчий просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, що у ньому наведено.

Прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав та вказав, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому існують достатні підстави для задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_6 заперечувала щодо задоволення клопотання, просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистої поруки. Зазначила, що підозра, яка оголошена її підзахисному необґрунтована, оскільки розмір збитків експертом не встановлювався, а шкода визначена слідчим на власний розсуд. Крім того, експертиза була призначена у кримінальному провадженні за правовою кваліфікацією передбаченою ч. 4 ст. 191 КК України, однак підозра була пред`явлена ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Докази, що наявні в матеріалах кримінального провадження, на які посилалися прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В силу ст. 178 КПК України вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 інкримінується скоєння тяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, проте раніше не судимий, одружений, має неповнолітню дитину, працює. Крім того в судовому засіданні надано ряд характеристик підозрюваного, згідно яких він характеризується позитивно.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_5 , під загрозою застосування суворої міри покарання може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Також встановлена наявність ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки, відповідно до норм кримінального процесуального законодавства України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише тими свідченнями, які він сприйняв безпосередньо під час судового засідання або які отримані у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею, та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому та/або прокурору, а також і посилатися на такі показання, а тому ризик впливу на свідків існує не лише на стадії досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та їх дослідження.

Щодо визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

У рішенні від 13 січня 2022 року у справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15) ЄСПЛ зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями, серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі тощо.

Так, при вирішенні питання про визначення підозрюваному ОСОБА_5 відповідного розміру застави, слідчий суддя враховує наявність висновку експерта від 07.03.2025 № 3402/24-21 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, з якого встановлено, що проведення капітального ремонту благоустрою території комунального закладу «Тростянецька дитяча музична школа» не потребувала, а отже підписання акту №1 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень по договору №46, на підставі якого здійснено перерахунок коштів у сумі 688 928 грн. на рахунок ТОВ «Височанський асфальтобетонний завод» може свідчити про зловживання службовим становищем з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки громадським інтересам, вчинений за попередньою змовою групою осіб.

З урахуванням надмірної суспільної небезпеки корупційних злочинів, ступінь втручання, здійснення якого допускається законодавцем під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження в кримінальних провадженнях за підозрою осіб у скоєнні корупційних кримінальних правопорушень, розмір застави може і має бути визначено на рівні, необхідному для забезпечення дієвості таких заходів.

За таких обставин, враховуючи можливий розмір шкоди, завданий в результаті ймовірного вчинення зазначених у клопотанні кримінально-протиправних дій, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , з огляду на відомості сторони обвинувачення, які можуть свідчити про його сімейний стан, характеризуючі дані, встановлені в судовому засіданні ризики та специфіку інкримінованих підозрюваному дій, слідчий суддя приходить до переконання, що відносно підозрюваного необхідно визначити заставу у розмірі 277 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, у випадку її внесення, а також забезпечить подальше відшкодування ймовірної завданої шкоди, у випадку можливого визнання підозрюваного ОСОБА_5 винним у вчиненні інкримінованих йому дій безпосередньо судом.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_6 про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, яку зобов`язуються на себе взяти депутати Тростянецької селищної ради 8 скликання ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , начальник відділу кадрового та правового забезпечення апарату Тростянецької селищної ради ОСОБА_11 , та староста Гордійського старостинського округу ОСОБА_12 , слідчий суддя зазначає наступне.

Особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу (ч. 1 ст. 180 КПК України).

Особиста порука, як і особисте зобов`язання, належить до тієї категорії запобіжних заходів, у ході яких використовується моральний (психічний) метод впливу на поведінку підозрюваного.

Міра примусу при застосуванні особистої поруки є більшою, ніж та, яка простежується при обранні особистого зобов`язання, оскільки методи впливу на підозрюваного, обвинуваченого стають більш різноманітними. Водночас характер правообмежень залишається на тому ж рівні, оскільки на особу покладаються такі ж обов`язки (ч. 5 ст. 194 КПК України), як і при особистому зобов`язанні.

Довіра до поручителя перш за все полягає в усвідомленні слідчого судді, суду того факту, що поручитель зможе сприяти досягненню мети запобіжних заходів та виконанню підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Однак, з урахуванням усіх обставин, встановлених на даному етапі здійснюваного кримінального провадження, наявності обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, даний захід, з урахуванням всіх обставин кримінального провадження, наразі, на думку слідчого судді, не здатний належним чином впливати на процесуальну поведінку останнього та покрити встановлені в ході досудового розслідування ризики.

Враховуючи вищевказані обставини, слідчий суддя переконаний в доцільності задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, а саме 277 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з огляду на обставини оголошеної підозри та тяжкості правопорушення в якому особа підозрюється.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати в межах строку досудового розслідування, тобто до 19 травня 2025 року включно.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 19 травня 2025 року включно.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у межах 227 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 687 356 (шістсот вісімдесят сім тисяч триста п`ятдесят шість) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_5 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_5 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Затримати підозрюваного ОСОБА_5 в залі суду, відразу після проголошення даної ухвали.

Організацію затримання ОСОБА_5 та складання протоколу затримання покласти на слідчого відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: