Справа № 760/4668/24
Провадження №: 1-кс/752/9300/24
У Х В А Л А

26.12.2024 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання заяву про відвід судді ОСОБА_4 у межах кримінального провадження № 0000654 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 377 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва на стадії підготовчого судового засідання перебуває зазначене кримінальне провадження (кримінальна справа № 760/4668/24), в якому обвинувачений ОСОБА_5 заявив відвід головуючому одноособово судді ОСОБА_4 згідно з заявою від 25.11.2024.

26.12.2024 в судове засідання, призначене для розгляду заяви про відвід, з`явився прокурор, тоді як від ОСОБА_5 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, де вказується, що він не може з`явитися на 09:30 26.12.2024 до суду через проблеми зі здоров`ям, відсутність захисника, відсутність комп`ютера, не здійснення надсилання повістки відповідно до вимог ч. 8, 9 ст. 135 КПК України, відсутність в матеріалах судової справи матеріалів кримінального провадження та ін.

Проаналізувавши клопотання обвинуваченого, суд дійшов висновку про можливість проведення судового засідання з розгляду заяви про відвід за відсутності заявника відводу, адже за приписами чинного процесуального законодавства його явка не визнається обов`язковою, тоді як заява про відвід викладена у письмовій формі з наведенням у ній мотивації, яку вважав за необхідне пан ОСОБА_5 донести до відома суду. Також враховується необхідність дотримання засад розумності строків у ході розгляду заяви про відвід.

За змістом поданої заяви слідча суддя ОСОБА_4 неналежним чином викликала його (обвинуваченого ОСОБА_5 ) до суду, не забезпечила явку захисника та потерпілих, не встановила учасників процесу, виявляє абсолютне божевілля, безграмотність та базову юридичну необізнаність, зазначила в ухвалі нерозумні твердження, неправомірно відмовила у задоволенні двох клопотань та однієї скарги, своїми неправосудними рішеннями завдала збитків та шкоди його здоров`ю.

Прокурор заперечила проти задоволення відводу, послалася на те, що доводи, наведені у заяві про відвід, не є такими, що у розумінні чинного КПК України є підставами для відводу. Щодо посилань обвинуваченого на незаконність судових рішень, ухвалених суддею ОСОБА_4 , то відповідним процесуальним документам може бути надана оцінка судом апеляційної інстанції у разі включення таких доводів до апеляційної скарги на остаточне судове рішення у кримінальному провадженні.

Проаналізувавши подану заяв та заслухавши прокурора, суд з`ясував, що у провадженні Голосіївського районного суду міста Києва під одноособовим головуванням судді ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 377 КК України.

За час перебування обвинувального акта щодо ОСОБА_5 в суді неодноразово розглядалися його клопотання про відкладення судового засідання, розглядалася заява про відвід прокурору, судді, про забезпечення трансферу та ін.

Загальні обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні наведені у ст. 75 КПК України і до них віднесено випадки, коли такий суддя є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; коли він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; ситуація особистої заінтересованості судді, його близьких родичів чи членів сім`ї в результатах провадження; наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, а також випадки порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того процесуальним законодавством, зокрема ст. 76 КПК України обмежено допуск судді до повторної участі у кримінальному провадженні та передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (ч. 1 ст. 76 КПК України). Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції (ч. 2 ст. 76 КПК України).

Згідно з вимогами ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

З аналізу процесуального законодавства слідує, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Проаналізовані мотиви заяви про відвід не вказують на наявність передбачених законодавством факторів, які виключають участь судді ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 та у жодний спосіб не доводять наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді ОСОБА_4 , не свідчать про будь-яке упередженого ставлення головуючої до обвинуваченого, а видаються суб`єктивною думкою і припущеннями, які нічним не підтверджені та які, подекуди, є зневажливими.

Також слід зауважити, що незгода з судовим рішенням та процесуальними діями судді має свій законодавчо закріплений механізм реагування - оскарження судового рішення, у разі законодавчого закріплення такої можливості. Законодавець не закріпив можливості оскарження судового рішення про відмову у забезпеченні трансферу, про закриття судової справи та ін., проте це не залежить від волі окремого судді, сторони судового процесу, учасника судового провадження, стороннього спостерігача та, не може бути реалізовано у спосіб заявлення відводу судді.

Порядок визначення складу суду для розгляду кримінального провадження чітко регламентований законодавством та не передбачає заміну складу суду на вимогу чи примху однієї зі сторін кримінального провадження.

У ч. 1 ст. 34 Конституції України закріплено норму про те, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

У той же час підстави для відводу судді (складу суду) чітко регламентовані законодавством і відвід не може бути задоволений через суб`єктивне бачення сторони кримінального провадження особи конкретного судді, особисте ставлення до певного судді

Частиною 1 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Перелік обставин, що виключають учать судді у кримінальному провадженні, як вказувалося вище, визначено ст. 75 КПК України, проте у заяві від 25.11.204 не зазначено належних обставин та не доведено факторів, які виключають участь судді ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 277 КК України у розумінні ст. 75 КПК України.

Враховуючи викладене, заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_5 від 25.11.2024 про відвід судді ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1