Житомирський апеляційний суд
Справа №280/490/17 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-кп/4805/275/24
Категорія ч.1 ст.190 КК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року Житомирський апеляційний суд

в складі: головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

потерпілого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі кримінальне провадження №0000258 за апеляційною скаргою прокурора Хорошівського відділу Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_10 на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 07 червня 2023 року щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Ізмаїл, Одеської області, мешканки АДРЕСА_1 , одруженої, має на утриманні малолітню дитину 2013 року народження, працює в Коростишівській ЦРЛ на посаді лікаря акушер-гінеколога цілодобового акушер - гінекологічного посту, раніше не судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України,

в с т а н о в и в:

В апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_10 просить провести часткове судове слідство, вирок суду скасувати та ухвалити новий вирок, яким визнати ОСОБА_7 винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України, і призначити їй покарання у виді позбавлення права займатися лікарською діяльністю на строк 5 років. На підставі п.2 ч.1 ст.49, ч.5 ст.74 КК України звільнити ОСОБА_7 від призначеного покарання у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Вважає вирок суду незаконним та необгрунтованим, таким що підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду викладених в судовому рішенні фактичним обставинам кримінального провадження, неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Зазначає, що приймаючи рішення суд першої інстанції належним чином не проаналізував та не оцінив письмових доказів наданих стороною обвинувачення, внаслідок чого необгрунтовано виправдав обвинувачену ОСОБА_7 за ч. 1 ст.140 КК України. Надає свою оцінку вказаним письмовим доказам та вважає, що вони є належними та допустимими, а також повністю доводять вину ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення. Вказує, що ОСОБА_7 , будучи практикуючим лікарем акушер гінекологом та маючи першу кваліфікаційну категорію зі спеціальності акушерство і гінекологія, зобов`язана була керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, однак при наданні допомоги породіллі ОСОБА_11 в пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ не дотрималася вимог клінічних протоколів з акушерської допомоги «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм», затверджених Наказом МОЗ України № 624 від 03.11.2008 року, а також вимог посадової інструкції №03-06/13 від 08.02.2016 року, затвердженої головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 , а саме п.п.2.1, 2.2, 2.3 та 2.9. Посилається на те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання прокурора про виклик та допит в судовому засіданні експертів, які проводили додаткову комісійну експертизу № 390,391/17 у кримінальному провадженні №0000258.

Від захисника ОСОБА_8 , який діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 , надійшло заперечення на апеляційну скаргу прокурора, в якому він просить відмовити прокурору в задоволенні апеляційної скарги та залишити виправдувальний вирок відносно ОСОБА_7 в силі.

Вироком Житомирського районного суду Житомирської області від 07 червня 2023 року ОСОБА_7 визнано невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України, та виправдано її у зв`язку з недоведеністю вчинення нею злочину.

Цивільний позов ОСОБА_9 про стягнення з Коростишівської ЦРЛ, третя особа ОСОБА_7 матеріальної шкоди в розмірі 12 617 грн. та моральної шкоди в сумі 500 000 грн. залишено без розгляду.

Вирішено питання щодо речових доказів.

Як встановлено судом та зазначено у вироку, органом досудового розслідування ОСОБА_13 обвинувачується в тому, що 06 квітня 2017 року о 18 годині до Коростишівської ЦРЛ ім. Д.І. Потєхіна каретою швидкої медичної допомоги була доставлена ОСОБА_11 з наявністю переймів з 17 години 30 хвилин (частота 2/10 хв, тривалістю 20 с), яка оглянута лікарем ОСОБА_14 та госпіталізована в пологове відділення з діагнозом: «Вагітність VII, 39-40 тиж. Пологи III термінові, 1-й період пологів». Цього ж дня о 22 годині 40 хвилин ОСОБА_11 була оглянута черговим лікарем пологового відділення ОСОБА_15 (щодо якої судом винесено ухвалу про закриття провадження у зв`язку з її смертю). За даними щоденникового запису на вказаний час стан роділлі розцінений як задовільний. Після огляду встановлено діагноз: «Вагітність VII, 39-40 тиж. Пологи III термінові, 11-й період пологів. Високе стояння голівки?». У зв`язку з поміченими складненнями під час пологів у породіллі ОСОБА_11 , а саме, через виявлене високе стояння голівки, для вирішення питання щодо подальшої тактики ведення пологів, у зв`язку з вищевказаними ускладненнями, лікар ОСОБА_15 в телефонному режимі викликала районного акушер- гінеколога ОСОБА_7 .

О 23 годині 10 хвилин акушер-гінеколог ОСОБА_7 спільно з акушер-гінекологом ОСОБА_15 провела огляд породіллі ОСОБА_11 . Відповідно до історії вагітності та пологів №117 на момент огляду потерпіла скаржилась на «регулярні переймоподібні болі внизу живота кожні 1-2 хв по -0-45 с». Загальний стан її розцінений як задовільний, про що зроблено запис в історії вагітності та пологів №117: «...язик сухуватий, ....матка періодично приходить в тонус...» Окрім того вказано: «голівка малим сегментом до входу в м/таз».

Однак потерпіла потребувала більш ретельного спостереження в пологах, як це передбачено клінічним протоколом «Пологовий - травматизм» (наказ №624), оскільки відносилась до групи вагітних, з ризиком розриву матки під час пологів (в анамнезі 7 вагітностей, 4 з яких закінчились штучними абортами), чого акушер-гінекологом ОСОБА_7 внаслідок неналежного виконання своїх професійних обов`язків, недбалого та несумлінного до них ставлення зроблено не було, чим порушено пункти 2.1, 2.2 посадової інструкції.

07 квітня 2017 року о 00 годин 15 хвилин скликано консиліум лікарів у закладі Коростишівської ЦРЛ, а саме заступника головного лікаря з медичної частини ОСОБА_16 , лікаря-гінеколога ОСОБА_7 , лікаря-гінеколога ОСОБА_15 , лікаря-анестезіолога ОСОБА_17 . На момент огляду ОСОБА_11 уже знаходилась в тяжкому стані, про що зазначено в історії вагітності та пологів №117: «дезорієнтована, збуджена, не контактна. Шкіра сірого кольору, ціаноз носо-губного трикутника, ...брадикардія, .... На периферичних судинах пульс відсутній.... Матка в тонусі.... Серцебиття плода відсутнє...», встановлено діагноз: «Вагітність VII, 39-40 тиж. Пологи III термінові, 11-й період пологів. Інтранатальна загибель плода. Емболія навколоплідними водами? Передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти? Внутрішньочеревна кровотеча». У зв`язку з чим комісією прийнято рішення в ургентному порядку перевести ОСОБА_11 в операційну. О 00 годин 20 хвилин стан породіллі різко погіршився, зафіксовано зупинку серцевої діяльності та розпочато серцево-легеневу реанімацію. О 00 годин 26 хвилин серцева діяльність відновлена, потерпіла була заінтубована та переведена на апарат ШВЛ. Однак о 00 годин 45 хвилин відбулась повторна зупинка серцевої діяльності та о 01 годині 20 хвилин констатована смерть ОСОБА_11 .

При наданні допомоги роділлі ОСОБА_11 в пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ, внаслідок неналежного виконання своїх професійних обов`язків, недбалого та несумлінного до них ставлення, в порушення п. 2.1 посадової інструкції, мало місце недотримання вимог лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_7 клінічних протоколів з акушерської допомоги «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм», затверджених Наказом ЮЗ України №624 від 03.11.2008 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги». Аналогічні порушення допущені - лікарем акушер -гінекологом ОСОБА_15 .

Згідно з Наказом МОЗ України №117 від 29.03.2002 «Про впровадження випуску Довідника кваліфікаційних характеристик професії працівників», кваліфікація лікаря акушер-гінеколога ОСОБА_7 , яка надавала медичну допомогу ОСОБА_11 , дозволяла передбачити можливий розвиток ускладнень.

При госпіталізації лікарем акушер-гінекологом цілодобового акушер- гінекологічного посту ОСОБА_7 внаслідок неналежного виконання своїх професійних обов`язків, недбалого та несумлінного до них ставлення, в порушення пунктів 2.1, 2.2 посадової інструкції, не було визначено фактори та ступінь прогнозованого перинатального та акушерського ризику за шкалою А.СоорІаnсІ, як це передбачено клінічним протоколом з акушерської допомоги «Нормальні пологи», не прийнято до уваги анамнестичні дані щодо вагітностей та абортів, які давали підстави віднести жінку до групи вагітних з можливим ризиком розвитку розриву матки під час пологів та в подальшому під час пологів керуватися вимогами клінічного протоколу «Пологовий травматизм». Окрім того, о 22 годині 40 хвилин 06 квітня 2017 року акушерський огляд був проведений не в повному обсязі, а саме не вказано відкриття шийки матки, не описано розташування швів та тім`ячок на голівці плоду, а вказаний діагноз в частині визначення періоду пологів та можливого високого стояння голівки є необґрунтованим. Аналогічні порушення допущені лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_15 .

Наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 «Нормальні пологи» розроблені принципи ведення пологів та спостереження. Результати спостереження за процесом пологів, станом матері та плода заносяться лікарем, який веде пологи до партограми. Правильне заповнення та інтерпретація партограми сприяє ранньому виявленню відхилень перебігу пологів, відхилень у стані матері чи плоду та допомагає своєчасно прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшої тактики ведення пологів та визначити обсяг необхідних втручань. Згідно з медичною документацію в партограмі заповненні не всі графи. Існує розбіжність в розташуванні голівки плоду за записом у партограмі та сумісному огляді на 23 годину 10 хвилин 06 квітня 2017 року, консиліумі лікарів на 00 годин 15 хвилин 07 квітня 2017 року. Ці розбіжності настали внаслідок порушення лікарями ОСОБА_7 та ОСОБА_15 пункту 2.9 Інструкції.

Лікарем ОСОБА_7 , яка приймала участь в сумісному огляді ОСОБА_11 06 квітня 2017 року о 23 годині 10 хвилин у порушення вимог пункту 2.2 інструкції належним чином не здійснено діагностику вагітності, неналежним чином здійснено спостереження за вагітною, вчасно не виявлено ускладнення вагітності та пологів, неналежно виконано службові обов`язки, внаслідок чого невірно оцінено стан породіллі, залишено без уваги наявність симптомів не характерних для нормального перебігу пологів, про що зазначено в історії вагітності та пологів №117: а саме «...язик сухуватий, ....матка періодично приходить в тонус...»), що в послідуючому призвело до смерті потерпілої та її плоду. Аналогічні порушення допущені лікарем ОСОБА_15 . Крім цього, ОСОБА_7 , яка проводила огляд породіллі ОСОБА_11 , в порушення вимог протоколу «Пологовий травматизм» та вимог пункту 2.1 інструкції не провела більш ретельного її спостереження в пологах, як це передбачено клінічним протоколом, оскільки потерпіла відносилась до групи вагітних з ризиком розриву матки під час пологів та в порушення вимог пункту 2.3 Інструкції не застосувала сучасні методи профілактики та лікування в межах своєї спеціальності, вчасно не здійснила необхідне хірургічне втручання - ургентної операції кесарів розтин. Аналогічні порушення допущені лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_15 .

Внаслідок неналежного виконання лікарями акушер-гінекологами ОСОБА_7 та ОСОБА_15 своїх професійних обов`язків, недбалого та несумлінного до них ставлення, що полягають в порушенні пунктів 2.1, 2.2, 2.3, 2.9 посадової інструкції настала смерть ОСОБА_11 та її плоду.

Причиною смерті плоду ОСОБА_11 є внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія, яка виникла внаслідок порушення матково- плацентарного кровообігу в зв`язку з різким малокрів`ям, пов`язаним з масивною профузною внутрішньочеревною кровотечою в результаті розриву матки.

Причиною смерті ОСОБА_11 став геморагічний шок внаслідок розриву матки під час пологів.

Отже, ОСОБА_7 обвинувачується у неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

Під час апеляційного розгляду прокурором було заявлено клопотання про повторне дослідження письмових доказів, а саме: ксерокопії історії вагітності та пологів №117 (т.2 а.п.180-194), Лікарського свідоцтва про перинатальну смерть плоду ОСОБА_11 №11 від 07.04.2017 року (т.2 а.п.195), протоколу (карта) проведення патологоанатомічного дослідження плоду ОСОБА_11 №707 від 07.04.2017 року (т.2 а.п.225-226), протоколу (карта) проведення патологоанатомічного дослідження ОСОБА_11 №910 від 07.04.2017 року (т.2 а.п.227-228), висновку комісійної судово-медичної експертизи №49 від 22.06.2017 року (т.3 а.п.1-8), висновку комісійної судово-медичної експертизи №50 від 22.06.2017 року (т.3 а.п.9-17), висновку додаткової комісійної судово-медичної експертизи №138 від 05.09.2018 року (т.3 а.п.18-27), висновку додаткової комісійної судово-медичної експертизи №20 від 03.04.2018 року (т.3 а.п.28-30), висновку додаткової комісійної судово-медичної експертизи №390,391/17 від 10.05.2018 року (т.3 а.п.31-33), посадових інструкцій №03-06/19 та №03-06/13 від 08.02.2016 року, затверджених головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 (т.2 а.п.201-224), довідки №857 від 11.07.2018 року (т.2 а.п.229), витягу з наказу УОЗ ЖОДА №300 від 14.08.2017 року (т.2 а.п.230), ксерокопії сертифіката спеціаліста №85611 від 13.05.2015 року на ім`я ОСОБА_7 (т.2 а.п.231), ксерокопії посвідчення про проходження підвищення кваліфікації ОСОБА_7 (т.2 а.п.232), а також прокурор просив допитати експертів, які про проводили додаткову комісійну експертизу № 390,391/17.

Відповідно до ч.3 ст.403 КПК України за клопотанням учасників судового провадження суд апеляційної інстанції зобов`язаний повторно дослідити обставини, встановлені під час кримінального провадження, за умови, що вони досліджені судом першої інстанції не повністю або з порушеннями, та може дослідити докази, які не досліджувалися судом першої інстанції, виключно якщо про дослідження таких доказів учасники судового провадження заявляли клопотання під час розгляду в суді першої інстанції або якщо вони стали відомі після ухвалення судового рішення, що оскаржується.

З`ясувавши думку сторін, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення вказаного клопотання прокурора виходячи з наступного.

В апеляційній скарзі прокурора йдеться про скасування виправдувального вироку суду та ухвалення обвинувального вироку, тобто ухвалення протилежного судового рішення ніж ухвалено судом першої інстанції, а тому колегія суддів вважає, що клопотання прокурора в частині повторного дослідження письмових доказів є достатньо обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Водночас, колегія суддів не вбачає підстав для допиту експертів, які проводили додаткову комісійну експертизу № 390,391/17, оскільки висновки за результатами проведення вказаної експертизи містяться вичерпні відповіді на поставлені питання і не викликають сумніви у їх повноті.

Заслухавши доповідача, доводи прокурора в підтримання апеляційної скарги, думку потерпілого в підтримання апеляційної скарги прокурора, пояснення захисника ОСОБА_8 та обвинуваченої ОСОБА_7 в заперечення апеляційної скарги прокурора, провівши часткове судове слідство, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно зі ст. 368 КПК України, суд, ухвалюючи вирок, повинен вирішити питання чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа, чи містить це діяння склад кримінального правопорушення та чи винен обвинувачений у його вчиненні.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 373 КПК України, у разі, якщо не доведено, що кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим, ухвалюється виправдувальний вирок.

У разі визнання особи виправданою, у мотивувальній частині вироку відповідно до ст.374 КПК України зазначаються: формулювання обвинувачення, яке пред`явлене особі і визнане судом недоведеним, а також підстави для виправдання обвинуваченого із зазначенням мотивів, з яких суд відкидає докази обвинувачення.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

На переконання колегії суддів, вказаних вимог закону під час розгляду кримінального провадження суд першої інстанції дотримався, та з врахуванням встановлених фактичних обставин кримінального провадження, об`єктивного з`ясування всіх обставин перевірених доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими відповідно до ст.94 КПК України, навівши аналіз складу інкримінованого обвинуваченій кримінального правопорушення, прийшов до обгрунтованого висновку, що стороною обвинувачення не доведено поза розумним сумнівом, що кримінальтне правопорушення, передбачене ч.1 ст.140 КК України, вчинено обвинуваченою ОСОБА_7 .

Так, судом першої інстанції було допитано обвинувачену ОСОБА_7 , яка винною себе у вчиненні інкримінованого їй злочину не визнала й пояснила, що 06 квітня 2017 року о 22 годині 46 хвилин до неї зателефонувала лікар ОСОБА_15 , яка була того дня ургентним лікарем, та повідомила, що о 18 годині до пологового відділення доставлена породілля ОСОБА_11 , та оскільки їй не зрозумілий перебіг пологів вказаної пацієнтки у зв`язку з тим, що голівка плода знаходиться високо над входом в малий таз, попросила приїхати у відділення щоб почути її думку з даного приводу. Таке положення плода означає, що таз вузький і можливо голівка не пройде через нього, тому потрібно буде робити кесарів розтин. Також ОСОБА_15 повідомила їй, що телефонувала лікарям ОСОБА_18 та ОСОБА_19 , однак вони не відповіли на дзвінок. О 23 годині 10 хвилин вона приїхала до пологового відділення, де в палаті перебувала ОСОБА_11 , черговий лікар ОСОБА_15 , акушерка ОСОБА_14 , дитяча медсестра ОСОБА_20 та санітарки. Ознайомившись з історією хвороби ОСОБА_11 , де було вказано про сім вагітностей та чотири аборти, вона разом із лікарем ОСОБА_15 породіллю, на той момент її стан оцінювався як задовільний, пологова діяльність була активною, показники діяльності легеневої та серцевої системи були в нормі, стан плоду був задовільним. Пологи перебували в першому періоді, бо голівка знаходилась малим сегментом до входу в малий таз при відкритті шийки матки 9см, тобто повного відкриття ще не було, а отже було прийнято рішення не змінювати тактику ведення пологів та спостерігати за породіллю, так як наявність чотирьох абортів не впливає на тактику ведення пологів. Ніяких стимулюючих препаратів потерпілій не вводили. Вважає, що на той час всі фактори були враховані. Надалі спостереження за потерпілою здійснювала ургентний лікар ОСОБА_15 .. Після огляду ОСОБА_11 попросилась підвестися та походити по коридору. У цей час лікар ОСОБА_15 знаходилась біля породіллі, а вона робила запис в історію хвороби про результати проведеного огляду. На випадок необхідності проведення кесаревого розтину нею та ОСОБА_15 було прийнято рішення викликати ще одного лікаря, тому близько 00 годин вона зателефонувала ОСОБА_19 .. У цей же час у пологове відділення поступила породілля Сікорська, яка перебувала в другому періоді пологів, тобто вже народжувала, тому було прийнято рішення негайно приймати пологи. Пологи приймала вона особисто та акушерка. В той час коли вона знаходилась в палаті з Сікорською, біля ОСОБА_11 перебували медична сестра ОСОБА_21 , яка спостерігала за її тиском та лікар ОСОБА_15 .. О 00 годин 15 хвилин 07.04.2017 року в палату до Сікорської зайшла лікар ОСОБА_19 та повідомила, що стан породіллі ОСОБА_11 погіршився і попросила негайно зайти до пологової зали. Коли вона прийшла, то ОСОБА_11 знаходилась на пологовому кріслі, вона була практично без свідомості, понизився тиск, був дуже слабкий пульс. Вона відразу розпочала проводити реанімаційні заходи, а саме дихала рот в рот та робила непрямий масаж серця. ОСОБА_19 повідомила, що не чує серцебиття плода, фактично у цей час плід вже загинув. З інтенсивної терапії викликали лікаря реаніматолога ОСОБА_17 , який був черговим лікарем у відділенні, та було прийнято рішення про проведення кесаревого розтину. У зв`язку з тим, що у пологовому відділенні не працював ліфт, то потерпілу на руках перенесли до загального ліфту, щоб спустити на другий поверх в операційну й втратили близько 15 хвилин. В цей час біля потерпілої були присутні вона, ОСОБА_15 , реаніматолог-анестезіолог ОСОБА_17 , ОСОБА_19 і медсестра-анестезист. Під час переведення ОСОБА_11 у реанімаційну залу у неї сталась зупинка серця, були проведені реанімаційні заходи внаслідок яких серцева діяльність відновилась, транспортування породіллі продовжилось. В операційній, окрім неї, були ОСОБА_19 та ОСОБА_15 .. Вона з ОСОБА_19 чекали вказівку анестезіолога, який у цей час займався потерпілою разом з реанімаційною бригадою. Проте знову сталася зупинка серця, реанімаційні заходи були неефективні й о 01 годині 20 хвилин було зафіксовано смерть ОСОБА_11 ..

Також обвинувачена пояснила, що на обліку ОСОБА_11 перебувала у іншого лікаря, а вона вперше побачила її коли приїхала у лікарню на прохання ОСОБА_15 .. За даними медичної документації ОСОБА_11 до пологового відділення поступила у зв`язку з переймами, у неї була регулярна пологова діяльність, тобто по строкам вона повинна була вже народжувати. З моменту коли ОСОБА_11 поступила у пологове відділення і до часу коли їй зателефонувала ОСОБА_15 потерпілу оглядали чергова акушерка ОСОБА_14 та черговий лікар ОСОБА_15 .. Рішення про кесарів розтин приймає черговий лікар коли для цього є показання. У даному випадку показанням для кесарів розтину була загроза розриву матки, який проходив безсимптомно. Вважає, що було втрачено багато часу на переведення потерпілої до реанімації та на реанімаційні заходи. На час огляду нею породіллі ОСОБА_11 показань до кесаревого розтину та для проведення ультразвукового дослідження не було. Причиною смерті ОСОБА_11 був великий розрив по ребру матки, лівої маточної артерії, який діагностувати завчасно неможливо через те, що симптоми були відсутні. На її думку, розрив матки стався у момент, коли ОСОБА_11 переходила з палати у родильну залу. Оскільки попередні пологи у ОСОБА_11 були природні, то ці пологи також мали бути природніми, тобто без оперативного втручання. Які саме у жінки будуть пологи вирішує лікар у жіночій консультації. Геморагічний шок розвивається декілька хвилин, діагностується втратою свідомості та падінням тиску.

Окрім того, обвинувачена просила звернути увагу, що обіймала посаду лікаря акушер-гінеколога, а не районного акушер-гінеколога, має посаду вищу за посаду ОСОБА_15 , проте кваліфікаційну категорію лікаря нижчу. Згідно свого робочого графіку о 18 годині 06 квітня 2017 року, тобто коли поступила ОСОБА_11 , у неї вже закінчився робочий день, а тому вона повинна була вийти на роботу о 08 годині 07 квітня 2017. Однак, увечері 06 квітня вона прийшла до пологового відділення на прохання ОСОБА_15 лише для спільного огляду та консультації. Разом з тим, відповідно до її функціональних обов`язків, вона не зобов`язана з`являтися на роботу по дзвінку іншого лікаря у неробочий час. У Сікорської вона приймала роди за домовленістю, проте на момент огляду ОСОБА_11 вона не знала, що буде народжувати Сікорська.

Аналогічні пояснення ОСОБА_7 надала і під час апеляційного розгляду.

Допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції потерпілий ОСОБА_9 пояснив, що близько 16 години 06.04.2017 року йому зателефонувала дружина та повідомила, що буде народжувати. О 17 годині 15 хвилин викликали швидку допомогу, приїхали до лікарні до пологового відділення, де їх зустріла медична сестра та провела у палату. Після цього дружина сказала йому їхати додому. Десь о 20 годині він поїхав додому. На початку 22 години дружина передзвонила та сказала, що все нормально, пізніше зателефонує. Оскільки дружина не дзвонила, то о 02 годині він їй зателефонував, але вона не взяла слухавку. О 07 ранку від сусідки ОСОБА_21 дізнався про смерть дружини. Доповнив, що весь перебіг вагітності у дружини проходив нормально. До поліції він звернувся тому, що від ОСОБА_21 дізнався, що ОСОБА_7 вважала, що дружина сама народить, а тому покинула її та пішла до іншої породіллі.

Аналогічні покази потерпілий ОСОБА_9 надав і під час апеляційного розгляду.

Допитана в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_14 пояснила, що працює акушеркою у Коростишівській ЦРЛ. 06.04.2017 близько 18 години каретою швидкої допомоги була доставлена ОСОБА_11 , яка з чоловіком піднялись по східцях на третій поверх. Вона завела історію пологів, вагітність була доношеною, це були треті пологи, виміряла породіллі тиск, загрозливих ознак не було. Викликала чергового лікаря ОСОБА_15 , якою було проведено огляд ОСОБА_11 .. Близько 20 години у породіллі почались перейми. Остання поводила себе адекватно, виконувала всі вказівки лікаря, ні на що не скаржилась. Перейми відбувались регулярно. Тиск був в нормі. Надалі у відділення поступила ще одна породілля, яка вже народжувала і вона пішла до неї у палату, а поруч з ОСОБА_11 залишилась ОСОБА_15 та прийшов черговий лікар ОСОБА_22 .. Після того як вона близько 00 годин повернулась до пологової зали, то біля ОСОБА_11 знаходились ОСОБА_15 , анестезіолог ОСОБА_17 та лікар ОСОБА_19 .. Оскільки було повне відкриття шийки матки, а породілля не тужилась, то вказані лікарі прийняли рішення про переведення її до операційної. Через те, що у відділенні ліфт не працював, то ОСОБА_11 на ношах перенесли до загального ліфту щоб спустити до операційної, яка знаходилась на другому поверсі. У цей час ОСОБА_7 побігла до ОСОБА_11 .. Що відбувалось в операційній їй не відомо. Рішення про необхідність кесаревого розтину приймають лікарі. Зауважила, що на зміні перебуває одна акушерка, одна дитяча медична сестра та одна санітарка. Хто викликав ОСОБА_7 у лікарню та чому не пам`ятає, але пам`ятає, що обвинувачена оглядала потерпілу. Після розтину їй стало відомо, що ОСОБА_11 померла від розриву матки. За породіллю ОСОБА_11 відповідала ОСОБА_15 , оскільки вона була черговим лікарем та приймала її, а також вона повинна була приймати пологи. ОСОБА_7 тоді не була ургентним лікарем та не повинна була приймати пологи у ОСОБА_11 ..

Допитана в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_23 пояснила, що у 2017 році працювала у Коростишівській лікарні на посаді молодшої медичної сестри. Близько 18 години 06 квітня 2017 року до відділення поступила ОСОБА_11 .. Вона провела її до палати, на самопочуття потерпіла не скаржилась, все було як зазвичай у вагітної. Будь-які процедури вона з потерпілою не проводила. Після того як ОСОБА_11 поскаржилась, що їй тягне спину та болить внизу живота її перевели в іншу одномісну палату. Коли породіллю перевели у родильну залу біля неї знаходилась вона, лікар ОСОБА_15 , акушерка ОСОБА_14 та дитяча медсестра. Лікар ОСОБА_7 приїхала того вечора, бо тоді ж народжувала Сікорська, яка хотіла, щоб роди у неї приймала саме ОСОБА_7 .. Обвинувачена періодично заходила у родильну залу до ОСОБА_11 , оскільки перебувала на пологах у Сікорської. Коли ОСОБА_11 почала вести себе нетипово для її стану, то ОСОБА_15 зателефонувала черговому по лікарні ОСОБА_22 , потім викликали анестезіолога ОСОБА_17 для того, щоб вирішити чи робити кесарів розтин. В операційній залі вона не була, від чого померла ОСОБА_11 їй не відомо.

Допитана в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_19 повідомила, що працює на посаді ординатора пологового відділення Коростишівської ЦРЛ. Близько 00 годин 07 квітня 2017 року її викликали у пологове відділення. Через 5-10 хвилин вона приїхала у лікарню, де її зустріла ОСОБА_15 , яка повідомила, що породілля ОСОБА_11 знаходиться у палаті. Потерпілу перевели у пологову залу, вона лягла на крісло й відразу втратила свідомість. ОСОБА_11 не реагувала на її слова, пульс не прослуховувався, серцебиття відсутнє, вона була без свідомості. Відразу викликали реаніматолога ОСОБА_17 , який розпочав реанімаційні заходи. На той час ОСОБА_7 приймала пологи в іншої жінки і коли у тої відійшло місце, то вона знову прийшла до ОСОБА_11 .. Надалі вона, анестезіолог, ОСОБА_7 , акушерка та санітарки всі разом перенесли потерпілу до операційної. ОСОБА_7 на той час перебувала на посаді завідуючої акушерсько-гінекологічної служби. Її також викликали з дому і вона на 15 хвилин приїхала раніше за неї. Вважає, що її та ОСОБА_7 викликали з метою прийняття спільного рішення лікарями щодо подальших дій відносно пологів ОСОБА_11 .. Коли перевели потерпілу в операційну у неї знову відбулась зупинка серця, але реанімаційні заходи не допомогли і вона померла. Причиною смерті потерпілої був безсимптомний розрив матки, раптова масивна кровотеча. Плід був невеликий, симптомів розриву матки та показань для кесаревого розтину у даної пацієнтки не було. Рішення про кесарів розтин приймав консиліум лікарів. Зауважила, що відповідальність за ОСОБА_11 несла ОСОБА_15 , як черговий лікар, що приймала дану пацієнтку у відділення та вела пологи. Якщо місце де рветься матка має велику кількість судин, то у лікаря є 1-2 хвилини для врятування породіллі.

Допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_22 пояснив, що працює у Коростишівській ЦРЛ на посаді лікаря-травматолога. 06.04.2017 року він перебував на чергуванні по лікарні. Здійснюючи огляд, він зайшов у пологовий зал, де були лікарі акушер-гінекологи ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_7 , педіатр ОСОБА_24 , середній медичний персонал та породілля ОСОБА_11 .. Потерпіла була на пологовому кріслі та їй вводили стимулюючі препарати. Йому повідомили, що породілля знаходиться у стані пологів. Черговим лікарем у пологовому відділенні тоді була ОСОБА_15 , ОСОБА_7 викликали у лікарню для консультації. У залі він знаходився десь 5 хвилини, будь-яких скарг від породіллі не надходило, після чого він повернувся на своє робоче місце.

Допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_17 пояснив, що у 2017 році працював у Коростишівській ЦРЛ на посаді лікаря-анестезіолога. Зранку 06.04.2017р. він заступив на чергування. Ввечері його терміново викликали у пологове відділення де він побачив породіллю ОСОБА_11 у важкому стані. Остання була не доступна продуктивному контакту, стан переходу у клінічну смерть, тому він розцінив ситуацію як загрозливу для її життя. Також біля неї були лікарі-гінекологи, у точу числі ОСОБА_7 , та медичні сестри. Оскільки у потерпілої був важкий стан, а перехід з клінічної смерті у біологічну відбувається за 5 хвилин, тому він відразу розпочав реанімаційні заходи. Згодом йому розповіли, що потерпіла пішла у пологову залу та повинна була народжувати, але її стан раптово погіршився. Він відразу прийняв рішення про застосування реанімаційних заходів, непрямий масаж серця, інтубацію трахеї, йому вдалось відновити її серцевий ритм. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_15 допомагали йому та готували операційну для родорозрішення. Транспортувати потерпілу в операційну допомагали ОСОБА_22 і ще 4-5 медичних працівників. Рішення про проведення кесаревого розтину приймає лікар-гінеколог. У даному випадку таке рішення приймали разом. Після проведених ним реанімаційних заходів у пологовій залі було прийняте рішення про переведення її до операційної зали. На операційному столі відбулась друга зупинка серця, він весь час перебував біля потерпілої та проводив реанімаційні заходи. Смерть ОСОБА_11 настала від розриву матки з масивною кровотечею.

Допитана в судовому засіданні суду першої інстанції свідок ОСОБА_20 пояснила, що працює медичною сестрою у пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ. За своїми обов`язками вона відповідала за підготування палати, столика, одягу для дитини та повинна була знаходитись у пологовій залі й чекати народження дитини. Також вона відповідала за вже народжених дітей. Коли до відділення поступила ОСОБА_11 , її стан був задовільний, вона ні на що не скаржилась та ходила по коридору. Черговий лікар ОСОБА_15 оглядала її. Оскільки вона з ОСОБА_7 перебувала на інших пологах, то згодом дізналась, що у ОСОБА_11 під час пологів виникли ускладнення та її було переведено до операційної зали. У цей час біля ОСОБА_11 знаходилась ОСОБА_19 , хто ще не пам`ятає. Від чого настала смерть ОСОБА_11 їй не відомо.

Крім того, судом першої інстанції також було досліджено наступні докази:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, відповідно до якого до Коростишівського відділу поліції звернувся потерпілий ОСОБА_9 з приводу неналежного виконання лікарями Коростишівської ЦРЛ своїх професійних обов`язків, внаслідок чого ІНФОРМАЦІЯ_2 під час пологів померла його дружина ОСОБА_11 , яка перебувала на 9 місяці вагітності (т.2 а.к.п. 178);

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно якого 07.04.2017 року було зареєстровано кримінальне провадження №0000258, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України (т.2 а.к.п. 177);

- рапорт старшого інспектора чергової частини Коростишівського відділу поліції, про те, що 07.04.2017 року надійшло повідомлення від ОСОБА_25 про те, що о 14 годині 45 хвилин 07.04.2017 року працівники Коростишівської ЦРЛ неналежним чином прийняли пологи у її невістки в результаті чого остання та дитина померли, у зв`язку з чим просить працівників поліції бути присутніми під час розтину (т.2 а.к.п. 198);

- картку виклику та виїзду швидкої медичної допомоги №123, згідно якої 06.04.2017 о 17 годині 15 хвилині на «103» надійшов виклик від ОСОБА_11 з приводу пологів, вагітність третя, 39-40 тижнів (т.2 а.к.п. 214-215);

- дані з журналу обліку приймання вагітних, роділь та породіль, згідно яких 06.04.2017 о 18 годині до пологового відділення Коростишівської ЦРЛ швидкою допомогою була доставлена породілля ОСОБА_11 (т.2 а.к.п. 216-218);

- ксерокопію журналу ургенції лікарів з 06 на 07 квітня 2017 року, згідно якого черговим лікарем по пологовому відділенню Коростишівської ЦРЛ була лікар акушер-гінеколог ОСОБА_26 (відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю) (т.2 а.к.п.233-239);

- ксерокопію історії вагітності та пологів №117, згідно з якої ОСОБА_11 доставлена швидкою каретою у пологове відділення Коростишівської ЦРЛ о 18 годині 06.04.2017 року, де черговим лікарем ОСОБА_26 був визначений діагноз: сьома вагітність, 39-40 тижнів, треті пологи, перший період. На звороті шостого аркушу наявний запис чергового лікаря про те, що станом на 22 годину 40 хвилин стан породіллі задовільний та визначений діагноз: другий період пологів, високе стояння голівки, для подальшого ведення пологів викликана районний акушер-гінеколог. Надалі о 23 годині 10 хвилин проведений спільний огляд породіллі черговим лікарем ОСОБА_26 та ОСОБА_7 , якими визначено діагноз, що загальний стан породіллі задовільний, язик сухуватий, матка періодично приходить в тонус, положення плода повздовжнє, голівка малим сегментом до входу в малий таз, перший період пологів, враховуючи позитивну динаміку пологів вирішено продовжити спостереження. На звороті сьомої сторінки міститься запис про те, що о 00 годин 15 хвилин 07.04.2017 року консиліум лікарів у складі: начмеда ОСОБА_16 , районного гінеколога ОСОБА_7 , акушер-гінеколога ОСОБА_27 ( ОСОБА_15 ), реаніматолога ОСОБА_17 прийняв рішення про переведення породіллі в ургентному порядку до операційної у зв`язку з тим, що її стан різко погіршився, вона дезорієнтована, збуджена, неконтактна, шкіра сірого кольору, ціаноз носо-губного трикутна, матка в тонусі, голівка малим сегментом до входу в малий таз, серцебиття плода відсутнє та враховуючи різке погіршення стану породіллі, підозру на емболію навколоплідними водами, відшарування нормального розташування плаценти, внутрішньо-черевну кровотечу. О 00 годин 20 хвилин свідомість породіллі відсутня, розпочато СЛЦР, о 01 годині 20 хвилин констатована смерть ОСОБА_11 (т.2 а.к.п.180-190);

- ксерокопію історії вагітності та пологів №117 породіллі ОСОБА_11 , де на звороті другого аркуша міститься запис про те, що консиліум лікарів відбувся 06.04.2017 о 00 годин 15 хвилин (час містить виправлення) (т.2 а.к.п. 191-194);

-лікарське свідоцтва про перинатальну смерть №11 від 07.04.2017 року, згідно якого причиною смерті плоду ОСОБА_11 є внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія внаслідок розриву матки під час пологів (т.2 а.к.п. 195);

- протокол (карта) проведення патологоанатомічного дослідження №707 від 07.04.2017 року, згідно якого причиною смерті плода ОСОБА_11 являється внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія обумовлена порушенням маточно-плацентарного кровообігу у зв`язку з різким малокрів`ям, пов`язаним з масивною профузною внутрішньо-черевною кровотечею внаслідок повного розриву стінки матки по лівому ребру під час третіх термінових пологів (т.2 а.к.п. 225-226);

- протокол (карта) проведення патологоанатомічного дослідження №910 від 07.04.2017 року, згідно якого у ОСОБА_11 на 39 тижні 7 вагітності, під час 3 термінових пологів виник самовільний повний розрив тіла матки по лівому ребру з послідуючою профузною внутрішньою кровотечею з пошкодженої лівої маточної артерії і кров`ю у черевній порожнині (3400 мл), гематомою м`яких тканин і клетчатці малого тазу зліва. Стан ускладнився розвитком геморагічного шоку, що явилось причиною смерті (т.2 а.к.п. 227-228);

- висновок комісійної судово-медичної експертизи №49 від 22.06.2017 року, згідно якого по факту загибелі плоду у ОСОБА_11 на підставі даних історії вагітності й пологів №117 та патологоанатомічного дослідження №707 встановлено, що причиною смерті плода ОСОБА_11 стала внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія, яка виникла в наслідок порушення матково-плацентарного кровообігу в зв`язку з різким малокрів`ям, пов`язаним з масивною профузною внутрішньочеревною кровотечою в результаті розриву матки. Додаткової патології плоду та ускладнень експертами виявлено не було. Комісія дійшла висновку, що саме своєчасна діагностика розриву матки дозволяє зберегти життя плоду (т.3 а.к.п.1-8);

- висновок експерта №20 від 03.04.2018 року, згідно з яким у наданих гістологічних препаратах ОСОБА_11 , вилучених з Житомирського патологоанатомічного бюро під час тимчасового доступу до речей та документів 19.04.2017 р., виявлено: у тканині матки - зони розриву та надривів серозної оболонки міометрію, поширені ділянки крововиливів з вираженими реактивними змінами, зонами некрозу міоцитів та м`язових волокон. У тканині легень ознаки гострої альвеолярної емфіземи та набряку. Вогнищевий бронхоспазм. Ішемія корового шару нирки. Різке малокрів`я судин досліджуваних тканин. Ознаки порушення кровообігу та реологічних властивостей крові, у вигляді розмежування крові на плазму та формені елементи, еритроцитарні стази. Хронічний вогнищевий нефрит із зонами нефросклерозу. Реактивні центри у окремих лімфатичних фолікулах селезінки. Дистрофічні зміни нейронів. Набряк-набухання речовини головного мозку.

У наданих гістологічних препаратах плоду ОСОБА_11 виявлено у просвітах респіраторних відділів тканини легень присутні елементи навколоплідних вод (лануго, меконій та клітини епітелію); крововиливи у товщі досліджуваних тканин: м`яких мозкових оболонок, печінки, селезінки, нирки, тимусу, без реактивних змін.

Патологія посліду: вогнищевий крововилив з реактивними змінами, ділянка склерозу у одній із багатьох досліджуваних фрагментів базальної пластинки. Ознаки фізіологічного старіння. Малокрів`я судин пуповини (т. 3 а.к.п. 28-30);

- висновок експерта №138 від 05.09.2018 року, згідно якого смерть потерпілої наступила в результаті самовільного повного розриву тіла матки по лівому ребру матки, який супроводжувався профузною внутрішньочеревною кровотечею з пошкодженої лівої маткової артерії з розвитком геморагічного шоку, який безпосередньо став причиною смерті. При пошкодженні маткової артерії кровотеча профузна та об`єм втраченої крові за хвилини набуває великого об`єму.

Також експерти вказують, що розрив матки можливо міг виникнути внаслідок морфологічних змін міометрію, як наслідок чотирьох абортів. Такі розриви класифікуються як гістопатичні та перебігають з нечітко вираженою клінічною симптоматикою (атиповий перебіг), що ускладнює діагностику. Несвоєчасна діагностика даного ускладнення була обумовлена атипічним перебігом - відсутністю чітких клінічних ознак загрозливого розриву матки. Згідно з наказом МОЗ України №582 від 15.12.2003 «Пологовій травматизм» гістопатичні розриви матки відрізняються відсутністю чітких симптомів, «мовчазним» перебігом.

За записами у медичній документації визначити об`єктивно час можливої ефективної допомоги з моменту утворення розриву матки утруднено. Враховуючи дані протоколу патологогістологічного дослідження міометрій в місці розриву розволокнений з крововиливами, клітковина малого тазу просякнута кров`ю. В даному випадку можливо думати, що розрив матки відбувався поступово з поступовим просоченням крові в черевну порожнину. При пошкодженні лівої маткової артерії виникла профузна внутрішньочеревна кровотеча.

За записом в історії пологів при сумісному огляді на 23 годину 10 хвилин 06.04.2017 описується регулярна пологова діяльність (перейми по 40-45 через 1-2). Запис в об`єктивному статусі «матка періодично приходить в тонус» не відображає характер зазначеної пологової діяльності і потребує ретельного спостереження за частотою та силою скорочень матки.

Наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 «Нормальні пологи» розроблені принципи ведення пологів та спостереження. Відповідно до цього наказу результати спостереження за процесом пологів, станом матері та плода заносяться лікарем, який веде пологи, до партограми. Наказом визначена послідовність дій чергового акушер-гінеколога під час госпіталізації роділлі: ретельне ознайомлення з обмінною картою жінки щодо перебігу даної вагітності, звернена увага на дані загального та акушерсько-гінекологічного анамнезу. Правильне заповнення та інтерпретація партограми сприяє ранньому виявленню відхилень перебігу пологів, відхилень у стані матері чи плоду та допомагає своєчасно прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшої тактики ведення пологів та визначити обсяг необхідних втручань.

Оскільки в анамнезі у ОСОБА_11 сім вагітностей, чотири з яких закінчилися абортом, то експерти вважають, що вона відносилася до групи вагітних з ризиком розриву матки під час пологів (т.3 а.к.п.18-27);

-висновок комісійної судово-медичної експертизи №50 від 22.06.2019 року, згідно якого по факту смерті ОСОБА_11 , на підставі даних історії вагітності й пологів №117 встановлено, що пологи велися лікарем ОСОБА_15 .. При сумісному огляді лікарів ОСОБА_15 та ОСОБА_7 показань для розродження шляхом кесаревого розтину станом на 23 годину 10 хвилин 06.04.2017 року не було.

Експерти прийшли до висновку, що як би була чітка клінічна симптоматика розриву матки, що розпочався, лікарі повинні були прийняти рішення про оперативне втручання, бо розрив матки являється показанням до ургентного кесаревого розтину. Водночас згідно з даного експертного заключення медичне обстеження ОСОБА_11 було проведено в повному обсязі та згідно з медичної документації за станом здоров`я вагітна ОСОБА_11 не відносилась до групи високого ризику, тому пологи не очікувались, як патологічні та передбачити заздалегідь трагічні наслідки та розрив матки в пологах було не можливо. У свою чергу наявність медичних абортів в анамнезі не являється патогномонічним фактором розриву матки, а тільки фактором ризику. За аналізом індивідуальної карти вагітної ОСОБА_11 патології у плода не виявлено, а тому показів до планового кесарського розтину не було.

Також згідно з висновками експертизи надання медичної допомоги вагітним в пологах регламентується наказом МОЗ України №623 від 03.11.2008 «Нормальні пологи». При поступленні породіллі ОСОБА_11 на пологи згідно з даного наказу була заведена партограма, де заповнені всі графи, які відображають стан роділлі та плоду, як задовільний. В наявності інформована згода на план ведення пологів за підписом ОСОБА_11 ..

Згідно з висновками збереження життя породіллі ОСОБА_11 було можливо за умови своєчасної діагностики розриву матки та вчасного оперативного втручання (кесарів розтин з гістеректомією). В даному випадку діагностика розриву матки була утруднена, розрив виник по лівому ребру матки без пошкодження шийки матки, в проекції лівої маткової артерії з профузною кровотечею в черевну порожнину, про що свідчить наявність рідкої крові без згортків (за протоколом ПАД). Кровотеча через пологові шляхи була відсутня. Також за протоколом ПАД в місті розриву матки міометрій 1,5 см, що свідчить про його достатню товщину. Розрив міг бути спричинений рубцевими змінами в даному місці стінки матки, можливо внаслідок його патологічних змін після чотирьох медичних абортів перед настанням даної вагітності. Такі розриви матки класифікуються як гістопатичні та протікають з менш чіткою клінічною картиною.

Згідно з вивченою медичною документацією, а саме історією пологів №117, протоколом паталогоанатомічного дослідження №910 причиною смерті роділлі ОСОБА_11 став геморагічний шок в наслідок розриву матки під час пологів. Відвернення трагічного наслідку пологів було можливо при вчасній діагностиці розриву матки та проведення операції кесарів розтин за умови чіткої клініки розриву матки, що розпочався та відбувся, чого не було у даному випадку.

Лікарі акушер-гінекологи ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_19 з урахуванням освіти, кваліфікації, стажу та досвіду володіють знаннями та хірургічними навичками діагностики та лікування несприятливих наслідків пологів.

За аналізом протоколу патологоанатомічного розтину у померлої ОСОБА_11 в нижньому сегменті матки по лівому ребру - продольний розрив стінки матки довжиною 8 см. Розриви в ділянці бокових відділів нижнього сегменту матки мають несприятливий перебіг, супроводжується масивною крововтратою та високою материнською смертністю. Розриви матки виникають за наявності рубців після травматизації матки під час аборту, запальних процесів. За протоколом патологоанатомічного дослідження в місці розриву матки міометрій 1,5 см, що свідчить про його достатню товщину. Розрив матки у померлої ОСОБА_11 міг бути спричинений рубцевими змінами в даному місці стінки матки, можливо внаслідок його патологічних змін після 4 медичних абортів перед настанням даної вагітності. Практично завжди ці розриви є гістопатичними, завжди новими, частіше, в продольному напрямку. Симптомокомплекс гістопатичного (морфологічні зміни міометрію) розриву матки характеризується менш чіткою клінічною картиною, атиповими проявами. Водночас експерти зазначають, що наявність медичних абортів у жінок в анамнезі не являється патогномонічним фактором розриву матки, а є тільки фактором ризику. Експерти вважають, що за аналізом запису в історії пологів №117 станом на 22 годину 40 хвилин у чергового лікаря ОСОБА_15 взагалі не було показів до виклику районного акушер-гінеколога. Досвід і кваліфікація дозволяли їй вести пологи самостійно. Діагноз високе стояння голівки безпідставний за записом в медичній документації.

При сумісному огляді районного акушер-гінеколога ОСОБА_7 та акушер-гінеколога ОСОБА_15 стан потерпілої оцінюється як задовільний, а тому рішення про подальше спостереження було обґрунтованим.

У ході проведення згаданої експертизи на підставі медичної документації та результатів патологоанатомічного дослідження комісія експертів прийшла до висновку що рішення про оперативне втручання було прийнято з запізненням у зв`язку з цим дії лікарів явились неправильними, так як своїми діями обумовили зниження ефективності наданої медичної допомоги і тим самим не перешкодили «природному» неблагополучному протіканню хворобливого процесу та настання важких наслідків. У даному випадку їхні дії по наданню медичної допомоги знаходяться в непрямому причинному зв`язку зі смертю вагітної ОСОБА_11 (т.3 а.к.п. 9-17);

-висновок додаткової комісійної судово-медичної експертизи №390,391/17 від 10.05.2018, згідно якого по факту смерті ОСОБА_11 та її плоду, на підставі даних історії пологів №117 та відповідно до клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженого наказом МОЗ України №977 від 27.12.2011, експерти дійшли висновку, що на момент госпіталізації ОСОБА_11 показів для проведення оперативного родорозрішення - кесаревого розтину не було, протипоказань до вагінальних пологів в останньої не встановлено. На етапі жіночої консультації ведення вагітної відповідало вимогам наказу №417 від 15.07.2011 р..

Експертами також зазначено, що при госпіталізації лікарем акушер-гінекологом приймально-оглядового відділення не були визначені фактори та ступінь прогнозованого перинатального та акушерського ризику за шкалою А.Соорlаnd, як передбачено клінічним протоколом з акушерської допомоги «Нормальні пологи», затвердженого наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги», що є недоліком.

Спостереження за перебігом пологів, станом жінки та плода велося шляхом запису партограми, як це передбачено вищевказаним клінічним протоколом «Нормальні пологи». Протиріччя, які містяться в щоденникових записах від 06.04.2017 зроблених о 22 годині 40 хвилин та о 23 годині 10 хвилин, а також відсутність даних щодо стану плода на момент сумісного оглядку не дають можливості експертній комісії об`єктивно оцінити акушерську ситуацію на даному етапі та висловитися про те, чи потребувала на вказаний час перегляду подальша тактика ведення пологів. Однак, експерти зауважили, що породілля потребувала більш ретельного спостереження в пологах, як це передбачено клінічним протоколом «Пологовий травматизм», затверджений наказом №624, оскільки відносилася до групи вагітних з ризиком розриву матки під час пологів.

Окрім того експерти вказують, що зважаючи на стан жінки та плоду, рішення консиліуму про переведення потерпілої в ургентному порядку в операційну було вірним, але прийняте з запізненням.

Згідно з даними протоколу патологоанатомічного розтину №910 від 07.04.2017 року у ОСОБА_11 в нижньому сегменті матки по лівому ребру було виявлено продольний розрив стінки матки довжиною 8 см. У спеціальній медичній літературі описано, що розриви в ділянці бокових відділів нижнього сегменту матки зазвичай мають більш несприятливий перебіг, супроводжуються масивною крововтратою та високою материнською смертністю. Розриви матки виникають за наявності рубців після травматизації матки під час аборту, запальних процесів. Таким чином, розрив матки у роділлі ОСОБА_11 міг виникнути внаслідок морфологічних змін міометрію в даному місці стінки матки, які не виключно є наслідком багаточисельних абортів перед настанням даної вагітності. Такі розриви матки класифікуються як гістопатичні, вони характеризуються відсутністю чітких клінічних симптомів та атиповими проявами, що затрудняє діагностику.

Експерти вважають, що в даному випадку несвоєчасна діагностика важкого ускладнення у ОСОБА_11 , яка була обумовлена атиповим клінічним перебігом (відсутність чітких клінічних симптомів загрожуючого розриву матки) у поєднанні з недостатнім динамічним спостереженням за станом жінки в період з 22 години 40 хвилин до моменту маніфестації вказаної вище акушерської патології, а саме 00 годин 15 хвилин 07.04.2017 призвели до тяжких наслідків - летального виходу жінки та плоду. Саме при своєчасному діагностуванні ускладнення та подальшій адекватній тактиці надання медичної допомоги тяжких наслідків як збоку жінки так і плоду можливо було б уникнути.

Надання медичної допомоги жінкам (роділлям) з ризиком розриву матки та розривом, що розпочався регламентується клінічним протоколом з акушерської та гінекологічної допомоги «Пологовий травматизм» затвердженим наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги». Відповідно до вказаного клінічного протоколу при ознаках загрожуючого розриву матки припиняється пологова діяльність (токолітики, наркотичні або ненаркотичні анальгетики), вагітна транспортується в операційну, пологи завершуються оперативним шляхом - ургентний кесарів розтин.

На підставі дослідженої медичної документації комісія експертів дійшла до висновку про те, що при наданні допомоги роділлі ОСОБА_11 в пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ мало місце недотримання вимог клінічних протоколів з акушерської допомоги «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм», затверджені наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги». Смерть ОСОБА_11 настала в результаті самовільного повного розриву тіла матки по лівому ребру при вагітності 39 тижнів під час III термінових пологів, який супроводжувався профузною внутрішньочеревною кровотечею з пошкодженої лівої маткової артерії та ускладнився розвитком геморагічного шоку, який і став безпосередньою причиною смерті. Відвернення трагічного наслідку пологів було можливим за умов своєчасної діагностики загрожуючого розриву матки та проведенні ургентної операції кесарів розтин.

Згідно з наказом МОЗ України №117 від 29.03.2002 «Про впровадження випуску Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників», кваліфікація лікарів, які надавали медичну допомогу Косько, дозволяла «передбачати можливий розвиток ускладнень...». Збереження життя роділлі було можливим за умови своєчасної діагностики загрожуючого розриву матки та своєчасного оперативного втручання (кесарів розтин з гістеректомією).

Водночас згідно з висновками експертизи відповідальність за стан жінки та плоду в пологах несе лікар акушер-гінеколог, який їх веде. У даному випадку при госпіталізації лікарем акушер-гінекологом приймально-оглядового відділення ОСОБА_26 не було визначено фактори та ступінь прогнозованого перинатального та акушерського ризику за шкалою А.Соорlаnd, як це передбачено клінічним протоколом з акушерської допомоги «Нормальні пологи», не прийнято до уваги анамнестичні дані щодо вагітностей та абортів, які давали підстави віднести жінку до групи вагітних з можливим ризиком розвитку розриву матки під час пологів та в подальшому під час пологів керуватися вимогами клінічного протоколу «Пологовий травматизм». Окрім того, о 22 годині 40 хвилин 06.04.2017 акушерський огляд черговим лікарем-гінекологом був проведений не в повному обсязі та вказаний діагноз в частині визначення періоду пологів та можливого високого стояння голівки є необґрунтованим.

Лікарями ОСОБА_26 та ОСОБА_7 , які приймали участь в сумісному огляді жінки о 23 годині 10 хвилин 06.04.2017 року недооцінений стан роділлі (залишено без уваги наявність симптомів не характерних для нормального перебігу пологів, а саме « ...язик сухуватий, ....матка періодично приходить в тонус...»), що в послідуючому призвело до відсутності більш ретельного контролю за станом жінки. З викладеного вбачається, що в даному випадку при веденні пологів мало місце неналежне виконання професійних обов`язав з боку вищевказаних медпрацівників (т.3 а.к.п. 31-88);

- висновок засідання клініко-експертної комісії управління охорони здоров`я облдержадміністрації від 13.07.2017, відповідно до якого виявлені недоліки в організації надання медичної допомоги ОСОБА_11 , відсутність контролю з боку адміністрації лікарні за організацією надання акушерсько-гінекологічної допомоги в ЦРЛ, невиконання своїх функціональних обов`язків відповідального чергового лікаря по лікарні ОСОБА_22 , несвоєчасна діагностика консиліумом лікарів розриву матки у ОСОБА_11 та не проведення вчасного оперативного втручання. За результатами комісії встановлено, що кваліфікація лікаря акушер-гінеколога ОСОБА_27 низька. За даним висновком визначено проведення необхідних заходів з усунення недоліків, у тому числі районного акушер-гінеколога ОСОБА_7 направити на позачергову атестацію, лікаря акушер-гінеколога ОСОБА_27 відсторонити від роботи в пологовому відділення та направити на атестацію щодо відповідності займаній посаді (т.2 а.к.п. 219-222);

- графік чергувань по Коростишівській ЦРЛ, де черговим по лікарні з 06 на 07 квітня 2017 року був ОСОБА_22 , черговими в пологому відділенні були працівники ОСОБА_14 , ОСОБА_20 , ОСОБА_23 (т.2 а.к.п. 196-197);

- посадову інструкцію лікаря акушер-гінеколога №03-06/13, затверджену головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 08.02.2016 року, якою зокрема визначено, що лікар акушер-гінеколог згідно з пунктом: 2.1. повинен керуватись чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацією акушерсько-гінекологічної допомоги населенню; 2.2. здійснює діагностику вагітності, спостереження за вагітними, пологову допомогу, раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллям, організовує та проводить диспансеризацію гінекологічних хворих; 2.3. застосовує сучасні методи профілактики, лікування та реабілітації в межах своєї спеціалізації, має володіти всіма методами амбулаторного і стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань, включаючи екстирпацію матки, перев`язку підчеревних артерій мікрохірургічні і пластичні операцій; 2.4. надавати швидку і невідкладну медичну допомогу хворим акушерсько-гінекологічного профілю; 2.9. вести лікарську документацію, дотримуватись принципів медичної деонтології (т.2 а.к.п. 206-209);

- посадову інструкцію лікаря акушер-гінеколога поліклініки №03-06/19, затверджену головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 08.02.2016 року (т.2 а.к.п. 201-205);

- посадову інструкцію акушерки пологового відділення №03-06/13 від 08.02.2016, затверджену головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 08.02.2016 року (т.2 а.к.п. 210-213);

- наказ №7 від 06.02.2004 року, за яким ОСОБА_7 зарахована на посаду лікаря акушер-гінеколога Коростишівської ЦРЛ з 02.02.2004 (т.2 а.к.п. 200);

- довідку №857 від 11.07.2018 року Коростишівської ЦРЛ ім. Д.І. Потєхіна, відповідно до якої ОСОБА_7 з 02.02.2004 року прийнята на посаду лікаря акушер-гінеколога, з 01.01.2015 року переведена на посаду завідуючої акушер-гінекологічної служби, з 01.11.2016 року переведена на 0,5 посади лікаря акушер-гінеколога денного стаціонару хірургічного профілю, 0,5 посади лікаря акушер-гінеколога пологового відділення, з 01.12.2016 року переведена на 0,5 посади лікаря акушер-гінеколога пологового відділення, з 10.05.2017 року переведена на посаду лікаря акушер-гінеколога цілодобового акушер-гінекологічного посту (т.2 а.к.п. 229);

- витяг з наказу №300-к від 14.08.2017 року, відповідно до якого ОСОБА_7 присвоєно першу категорію за спеціальністю «Акушерство та гінекологія» (т.2 а.к.п.230);

- ксерокопію сертифікату спеціаліста №85611 від 13.05.2015 року про присвоєння ОСОБА_7 звання лікаря-спеціаліста за спеціальністю ультразвукова діагностика (т.2 а.к.п.231);

- посвідчення про проходження ОСОБА_7 підвищення кваліфікації (т.2 а.к.п. 232);

- довідку №740 від 19.06.2018 року Коростишівської ЦРЛ, згідно з якою ОСОБА_7 працює в Коростишівській ЦРЛ на посаді лікаря акушер-гінеколога (т.2 а.к.п.240).

Оцінюючи досліджені докази, суд першої інстанції дійшов наступних висновків.

Відповідно до змісту обвинувального акту ОСОБА_7 обвинувачується у неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для потерпілої, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

Основним безпосереднім об`єктом даного кримінального правопорушення є здоров`я та життя особи, додатковим обов`язковим - установлений порядок виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків.

Об`єктивна сторона злочину характеризується такими ознаками, як діянням (дією чи бездіяльністю), тобто невиконанням чи неналежним виконанням медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого чи несумлінного до них ставлення, наслідками у виді тяжких наслідків для хворого, а також причинним зв`язком між вказаним діянням та наслідками.

Неналежне виконання професійних обов`язків має місце у разі, коли медичний працівник виконує свої обов`язки не у повному обсязі, недбало, поверхово, не так, як цього вимагають інтереси його професійної діяльності.

Оскільки диспозиція ст.140 КК України має бланкетний характер, у кожному конкретному випадку має встановлюватися, які саме професійні обов`язки покладалися на винувату особу і які з цих обов`язків не виконані взагалі або виконані неналежним чином, а також вимоги яких конкретно нормативних актів (інструкцій, правил, вказівок тощо) порушено винним. У випадку коли тяжкі наслідки для хворого не пов`язані з невиконанням чи неналежним виконанням медичним працівником своїх професійних обов`язків, а настали внаслідок інших обставин, відповідальність за ст. 140 КК України виключається.

Однак, оцінивши надані стороною обвинувачення докази у відповідності до ст.94 КПК України, з врахуванням того, що жоден доказ не має наперед встановленої сили, суд першої інстанції дійшов переконливих висновків, що вони у своїй сукупності не доводять вчинення ОСОБА_7 діяння, яке б виражалось у невиконанні чи неналежному виконанні нею як медичним працівником своїх посадових обов`язків, внаслідок чого настала смерть потерпілої ОСОБА_11 та її плоду, тобто прокурором не доведено поза розумним сумнівом вчинення ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

З таким висновками суду першої інстанції погоджується і колегія суддів, та вважає доводи апеляційної скарги прокурора про те, що судом першої інстанції неповністю досліджено надані стороною обвинувачення докази та надано їм неналежну оцінку безпідставними, оскільки досліджені судом першої інстанції та апеляційним судом докази не доводять «поза розумним сумнівом» винуватість ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Доводи апеляційної скарги прокурора про те, що суд першої інстанції не надав належної оцінки наданим стороною обвинувачення доказам по справі, а саме висновку додаткової комісійної судово-медичної експертизи №390,391/17 від 10.05.2018 року, який узгоджується з протоколами проведення патологоанатомічного дослідження плоду ОСОБА_11 №707 від 07.04.2017 року та патологоанатомічного дослідження ОСОБА_11 №910 від 07.04.2017 року, а також висновкам експерта № 138 від 05.09.2018 року та №50 від 22.06.2017 року, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки вони суперечать змісту вироку суду, в якому надано належну оцінку вказаним доказам як кожному окремо так і у взаємозв`язку та наведено обставини, мотиви та підстави виправдання обвинуваченої.

Так виправдовуючи ОСОБА_7 за ч.1 ст.140 КК України суд першої інстанції зазначив, що відповідно до картки виклику та виїзду швидкої медичної допомоги, журналу обліку приймання вагітних, роділь та породіль вбачається, що 06.04.2017 року о 18 годині до пологового відділення Коростишівської ЦРЛ була доставлена ОСОБА_11 з діагнозом сьома вагітність, 39-40 тижнів, треті пологи, перший період, що доводиться історію вагітності та пологів №117.

Пологи породіллі ОСОБА_11 велися черговим лікарем акушер-гінекологом, відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю останньої, та яка згідно з журналом ургенції 06.04.2017 року була черговим лікарем у пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ.

Лікарським свідоцтвом, протоколами патологоанатомічних досліджень №№707,910, підтверджується факт смерті ОСОБА_11 та її плоду, яка о 01 годині 20 хвилин ІНФОРМАЦІЯ_2 померла у пологовому відділенні Коростишівської ЦРЛ.

За даними висновку комісійної судово-медичної експертизи №50 від 22.06.2019 року смерть ОСОБА_11 настала від геморагічного шоку внаслідок розриву матки під час пологів.

Таким чином, вищеперераховані докази підтверджують саму подію, тобто факт смерті потерпілої ОСОБА_11 та її ненародженої дитини.

Відповідно до лікарського свідоцтва про перинатальну смерть №11 від 07.04.2017, патологоанатомічного дослідження №707, висновків гістологічного дослідження №20 від 03.04.2018 та комісійної судово-медичної експертизи №49 від 22.06.2017 причиною смерті плоду ОСОБА_11 є внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія внаслідок розриву матки під час пологів.

Відповідно до згаданого висновку №49 причиною смерті плода стала внутрішньоутробна циркуляторна інтранатальна асфіксія, яка виникла внаслідок порушення матково-плацентарного кровообігу в зв`язку різким малокрів`ям, пов`язаним з масивною профузною внутрішньочеревною кровотечою в результаті розриву матки. Своєчасна діагностика розриву матки дозволила б зберегти життя плоду.

Згідно з висновком №138 від 05.09.2018 року смерть ОСОБА_11 настала в результаті самовільного повного розриву тіла матки по лівому ребру матки, який супроводжувався профузною внутрішньочеревною кровотечею з пошкодженої лівої маткової артерії з розвитком геморагічного шоку, який безпосередньо став причиною смерті.

За даними цього висновку розрив матки у ОСОБА_11 міг виникнути внаслідок морфологічних змін міометрію в місці розриву внаслідок чотирьох абортів. Водночас експерти зазначають, що такі розриви класифікуються як гістопатичні та перебігають з нечітко вираженою клінічною симптоматикою (атиповий перебіг), що ускладнює діагностику. У свою чергу не своєчасна діагностика даного ускладнення була обумовлена атипічним перебігом - відсутність чітких клінічних ознак загрозливого розриву матки.

Згідно з наказом МОЗ України №582 від 15.12.2003 «Пологовий травматизм» гістопатичні розриви матки відрізняються відсутністю чітких симптомів, «мовчазним» перебігом.

За даними висновку №50 розриву матки у породіллі можливо було уникнули при вчасній діагностиці та проведення операції кесарів розтин за умови чіткої клініки розриву матки. Водночас, експерти вказують, що у даному випадку була відсутня така клініка.

Окрім того, у вказаній експертизі зазначено, що на момент спільного огляду породіллі о 23 годині 10 хвилин ургентний лікар, відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, та ОСОБА_7 вірно оцінили стан жінки та прийняли обґрунтоване рішення про подальше спостереження.

Згідно медичної документації стан ОСОБА_11 різко погіршився о 00 годин 15 хвилин 07.04.2017 року, тобто після огляду потерпілої лікарем ОСОБА_7 , що доводиться показаннями обвинуваченої, які узгоджується з показаннями свідків та медичною документацією, висновками експертів №50 та № 390,391/17.

Свідки ОСОБА_14 та ОСОБА_20 підтвердили, що після огляду лікарем ОСОБА_7 , потерпіла ОСОБА_11 була у задовільному стані, ходила по коридору та ні на що не скаржилась.

Крім того, за показаннями вказаних свідків та лікаря ОСОБА_19 стан ОСОБА_11 погіршився у момент коли ОСОБА_7 приймала пологи у іншої породіллі ОСОБА_28 .

Водночас згідно з висновком №390,391/17 на момент сумісного огляду ургентним лікарем та обвинуваченою ОСОБА_7 породіллі ОСОБА_11 , остання потребувала більш ретельного спостереження в пологах, як це передбачено клінічним протоколом «Пологовий травматизм», оскільки відносилась до групи вагітних з ризиком розриву матки під час пологів.

Експерти вважають, що у даному випадку несвоєчасна діагностика важкого ускладнення, яка була обумовлена відсутністю чітких клінічних симптомів загрози розриву матки, в поєднанні з недостатнім динамічним спостереженням за станом потерпілої у період з 22 години 40 хвилин, тобто моменту огляду черговим лікарем, до маніфестації симптомів такої патології, призвели до смерті породіллі та плоду. Лише при своєчасному діагностуванні ускладнень та подальшій адекватній тактиці надання медичної допомоги, тяжких наслідків як з боку жінки так і плоду можливо було б уникнути. Лікарями ОСОБА_15 та ОСОБА_7 , які приймали участь в сумісному огляді потерпілої, недооцінений її стан, а саме залишено без уваги такі симптоми, як сухуватий язик та матка, що періодично приходить в тонус, що в послідуючому призвело до відсутності більш ретельного контролю за станом жінки.

Разом з тим проаналізовані вище докази, а саме медична документація, висновки експертиз, внутрішня документація лікарні у своїй сукупності та у поєднанні з показаннями свідків, не доводять жодної з ознак інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення.

Судом встановлено, що потерпіла ОСОБА_11 була доставлена до пологового відділення о 18 годині 06.04.2017 року. Згідно з графіком чергувань у вказаному відділені ургентним лікарем була лікар відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, яка і здійснювала госпіталізацію потерпілої та відповідно до висновку №390,391/17 саме вона відповідала за стан породіллі та плоду під час пологів та повинна була здійснювати більш ретельне спостереження за ОСОБА_11 ..

Згідно цього ж висновку саме вказаний ургентний лікар, відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, під час госпіталізації та огляду о 22 годині 40 хвилин не визначила фактори та ступінь прогнозованого перинатального та акушерського ризику.

Доказів того, що ОСОБА_7 за своєю посадою, яку вона займала на той час, з урахуванням графіку чергувань та висновку №390/391/17, була відповідальною за пологи ОСОБА_11 стороною обвинувачення не надано.

Водночас, згідно з вищевказаного висновку стан породіллі ОСОБА_11 на момент сумісного огляду був оцінений як задовільний правильно та прийняте рішення щодо подальшого спостереження вірне.

З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов висновку, що надані докази не підтверджують неналежне виконання ОСОБА_7 своїх професійних обов`язків, а також спростовують те, що вона під час госпіталізації ОСОБА_11 повинна була, але не визначила фактори та ступінь прогнозованого акушерського ризику, не прийняла до уваги анамнестичні дані про наявність чотирьох абортів, які давали підстави віднести породіллю у групу вагітних з ризиком розвитку розриву матки.

Апеляційний суд погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції та вважає їх обгрунтованими.

Що стосується доводів апеляційної скарги прокурора про недотримання ОСОБА_7 при наданні допомоги породіллі ОСОБА_11 вимог клінічних протоколів з акушерської допомоги «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм», затверджених Наказом МОЗ України № 624 від 03.11.2008 року, а також вимог посадової інструкції №03-06/13 від 08.02.2016 року, затвердженої головним лікарем Коростишівської ЦРЛ ОСОБА_12 , а саме п.п.2.1, 2.2, 2.3 та 2.9., то колегія суддів також вважає їх безпідставними, оскільки вони є аналогічними доводам сторони обвинувачення в суді першої інстанції, і на них у вироку суду надано вичерпну відповідь.

Так, судом першої інстанції зазначено, що стороною обвинувачення ОСОБА_7 ставиться у провину те, що вона будучи медичним працівником, лікарем-акушер-гінекологом пологового відділення неналежно виконала свої посадові обов`язки внаслідок недбалого та несумлінного ставлення до них, а саме неналежно виконала пункти 2.1,2.2,2.3, та 2.9 посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога №03-06/13, а також вимоги клінічних протоколів «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм», затверджених наказом МОЗ України №624 від 03.11.2008, внаслідок чого настала смерть потерпілої ОСОБА_11 та її плоду.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_7 відповідно до пункту 2.1. згаданої вище Інструкції повинна була керуватись чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацією акушерсько-гінекологічної допомоги населенню.

У даному випадку такими актами законодавства, якими не керувалась обвинувачена, прокурор називає Наказ МОЗ України №624 від 03.11.2008 в частині дотримання клінічних протоколів з акушерської допомоги «Нормальні пологи» та «Пологовий травматизм».

Проте, станом на 06.04.2017 року, тобто на момент вчинення інкримінованого ОСОБА_7 правопорушення, цей наказ діяв лише в частині внесення змін до наказу МОЗ від 31.12.2004 року №676 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги» розділу «Передчасні пологи». Затверджений наказом МОЗ від 03.11.2008 року №624 клінічний протокол з акушерської допомоги «Нормальні пологи» втратив чинність 08.05.2014. Клінічний протокол «Пологовий травматизм» наказом №624 взагалі не затверджувався.

Відповідно до диспозиції даного кримінального правопорушення, яка має бланкетний характер, обвинувачена зобов`язана була діяти відповідно до чинного на час події законодавства.

З огляду на викладене, чинного законодавства, яке могла порушити обвинувачена, прокурор в обвинувальному акті не вказав. Не посилалася сторона обвинувачення на відповідне законодавство, яке діяло на час даної події, і під час апеляційного розгляду

Твердження прокурора про те, що ОСОБА_7 неналежно виконала пункт 2.2 Інструкції, який передбачає, що акушер-гінеколог здійснює діагностику вагітності, спостереження за вагітними, пологову допомогу, раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллям, організовує та проводить диспансеризацію гінекологічних хворих, тобто належним чином не здійснила діагностику вагітності, неналежним чином здійснювала спостереження за породіллю, вчасно не виявила ускладнення вагітності та пологів, колегія суддів вважає безпідставними виходячи з наступного.

В обвинувальному акті не зазначено які саме конкретні дії обвинувачена повинна була вчинити та не вчинила, і у який час це мало відбутись. Більш того, сторона обвинувачення не звертає увагу на те, що обвинувачена ОСОБА_7 згідно графіку взагалі не повинна була знаходитися у пологовому відділенні під час даної події та була викликана ургентним лікарем акушер-гінекологом, відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, лише для надання консультації, а не для супроводження у пологах, оскільки відповідальність в даному випадку згідно висновків експертів однозначно несе ургентний лікар акушер-гінеколог, який перебуває за графіком на робочому місці та надає пологову допомогу.

Зазначене підтверджується і висновками експертиз №50 та №390/391/17 на які посилається прокурор, та якими встановлено, що стан породіллі на момент спільного огляду ОСОБА_7 було визначено правильно, показань до кесаревого розтину не було та навпаки зазначено, що саме ургентний лікар, кримінальне провадження відносно якої закрито у зв`язку із смертю, під час госпіталізації та первинного огляду, будучи черговим лікарем, яка несе відповідальність за породіллю, не визначила всі можливі фактори ризику та не зазначила про це у медичній документації.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що на момент спільного огляду породіллі ОСОБА_11 остання перебула у задовільному стані. Водночас у цей час у пологове відділення була доставлена породілля ОСОБА_29 , яка вже народжувала, а враховуючи, що ургентний лікар, відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, повинна була перебувати біля ОСОБА_11 , то ОСОБА_7 , будучи медичним працівником та виконуючи свої обов`язки, передбачені п. 2.2 Інструкції, пішла приймати пологи у ОСОБА_30 (за домовленістю). При цьому судом встановлено, що у цей час поряд з потерпілою перебували ургентний лікар відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, а також лікар акушер-гінеколог ОСОБА_19 та саме у цей момент стан потерпілої різко погіршився.

Не знайшло свого підтвердження у суді й обвинувачення щодо порушення ОСОБА_7 пункту 2.3 Інструкції, згідно з яким остання не застосувала сучасні методи профілактики та лікування в межах своєї спеціальності, вчасно не здійснила необхідне хірургічне втручання, оскільки жоден доказ не містить чіткої вказівки на те, які саме сучасні методи не застосувала ОСОБА_7 під час огляду ОСОБА_11 . Крім того, зазначене суперечить висновкам експерта, яким встановлено, що під час спільного огляду потерпілої за участю обвинуваченої, було прийнято вірне рішення щодо спостереження за ОСОБА_11 , а такий обов`язок покладався саме на чергового лікаря акушера-генеколога, а не на ОСОБА_7 , яка в цей час не працювала.

У свою чергу пред`явлення неконкретного обвинувачення унеможливлює розуміння суті обвинувачення, від якого слід захищатися обвинуваченій. Таким чином, прокурором не доведено належними, допустимими та достатніми доказами висунуте в цій частині обвинувачення.

Згідно з пунктом 2.9 Інструкції лікар акушер-гінеколог повинен вести лікарську документацію, дотримуватись принципів медичної деонтології.

Обвинуваченій ставиться у провину, що вона порушила вказаний пункт Інструкції, а саме, що в партограмі заповнені не всі графи та існує розбіжність в розташуванні голівки плоду в записах при сумісному огляді та під час консиліуму лікарів.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що такі звинувачення є необґрунтованими, оскільки прокурор сама ж їх спростовує, зазначаючи в обвинувальному акті про те, що результати спостереження за процесом пологів, станом матері та плода заносяться до партограми лікарем, який веде пологи, яким на той час була ургентний лікар акушер-гінеколог відносно якої кримінальне провадження закрито у зв`язку із смертю, а не обвинувачена ОСОБА_7 ..

Таким чином, суд першої інстанції дійшов переконливих висновків, що надані стороною обвинувачення докази у своїй сукупності не доводять вчинення ОСОБА_7 діяння, яке б виражалось у невиконанні чи неналежному виконанні нею як медичним працівником своїх професійних обов`язків, які зокрема передбачені пунктами 2.1, 2.2, 2.3, 2.9 посадової інструкції, внаслідок чого настала смерть потерпілої ОСОБА_11 та її плоду, тобто прокурором не доведено поза розумним сумнівом вчинення ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

Колегія суддів, повторно дослідивши докази за клопотанням сторони обвинувачення, провівши часткове судове слідство, погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, враховуючи, що ОСОБА_7 не була черговим лікарем-гінекологом під час події, яка трапилася з ОСОБА_11 , не здійснювала її госпіталізацію, не вела її пологи та о 00 годин 15 хвилин 07.04.2017 року, коли стан ОСОБА_11 різко погіршився, приймала пологи за домовленістю у іншої породіллі ОСОБА_30 , тобто навіть фізично не могла спостерігати за потерпілою в цей час.

Що стосується доводів апеляційної скарги прокурора про те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання сторони обвинувачення про допит експертів, які проводили додаткову комісійну експертизу №390,391/17 від 10.05.2018 року, то колегія суддів вважає їх необгрунтованими, оскільки як вбачається з журналу та аудіозапису судового засідання, суд першої інстанції відмовив у задоволенні вказаного клопотання прокурора з тих підстав, що останній належним чином не обгрунтував у своєму клопотанні мету виклику даних експертів.

Крім того, висновки за результатами проведення вказаної експертизи містяться в матеріалах кримінального провадження та були належним чином досліджені судом першої інстанції та повторно дослідження апеляційним судом за клопотанням прокурора. Вказані висновки експертів носять категоричний характер, на поставлені запитання експертами надано вичерпні відповіді з наведенням мотивів та з посиланням на нормативні акти, яким суд першої інстанції надав належну правову оцінку у сукупності з іншими доказами відповідно до ст.94 КПК України.

Колегія суддів звертає увагу сторони обвинувачення на те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, оскільки це буде суперечити ч.4 ст.17 КПК України, відповідно до якої усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, з урахуванням вимог закону, роз`яснень п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 01.11.1996 року «Про застосування Конституції при здійсненні правосуддя», згідно якого визнання особи винною у вчиненні злочину можливо лише за умови доведеності її вини, дійшов вірного висновку щодо наявності підстав, передбачених п.2 ч.1 ст.373 КПК України, для виправдання ОСОБА_7 за недоведеністю вчинення нею злочину, передбаченого ч.1 ст.140 КК України.

Істотних порушень кримінально-процесуального закону, які були б підставами для скасування чи зміни судового рішення, колегією суддів за матеріалами провадження не встановлено.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що вирок суду першої інстанції, який належним чином мотивований, є законним та обґрунтованим, а тому підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 404, 407 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу прокурора Хорошівського відділу Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_10 залишити без задоволення.

Вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 07 червня 2023 року щодо ОСОБА_7 - без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді: