Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3022/22
Номер провадження 1-кп/711/203/24
УХВАЛА

09 грудня 2024 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 про надання доручення проведення слідчої (розшукової) дії, в порядку ст. 333 КПК України, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000853 від 14.05.2022, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, працюючого електрозварювальником в ТОВ «Технокраїна» не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000853 від 14.05.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про надання судового доручення, яке мотивував наступним.Для об`єктивного розгляду справи на підставі клопотання сторони захисту був допитаний свідок ОСОБА_8 , 1962 року народження, який був очевидцем даної автопригоди та допитувався, як свідок, при попередньому розгляді справи. Він в своїх свідченнях пояснив, як рухався автомобіль, як відбулося зіткнення автомобіля з пішоходом в якому місці. Бачив коли в автомобіль, яким керував Вернер, сідали пасажири, яким чином впав з капота автомобіля потерпілий та пояснює інші деталі дорожньої пригоди. Тобто він надав пояснення щодо обставин справи, які мають важливе значення для всебічного та об?єктивного її розгляду, оскільки був безпосереднім спостерігачем даної дорожньо-транспортної пригоди. Його свідчення суттєво різняться від показів свідка ОСОБА_9 на підставі яких фактично були надані вихідні дані для проведення судової автотехнічної експертизи. Під час допиту свідка 02.05.2024 року ОСОБА_9 давав не чіткі покази, по багатьох фактах говорив, що не пам?ятає тому, що було це давно. Що стосується моменту в який він побачив як потерпілий був збитий автомобілем, то пояснив, що йшов собі по переходу та і все. Як він заходив на пішохідний перехід не бачив, а побачив момент зіткнення пішохода з автомобілем, дослівно « як дід полетів і все». Це відбулося за 1,5- 2 м від бардюра. Про обставини відтворення також говорив не чітко. Не сказав яка роль відводилася статисту, стверджував, що сам показував на пішохідному переході яким чином рухався потерпілий. Як і чим слідчий заміряв час протягом якого потерпілий рухався до того моменту, коли був збитий автомобілем не пам?ятає. Крім того, інші свідки до суду не з`явились і їх покази були оголошені в судовому засіданні, але вони також пояснили, як проводився слідчий експеримент вони не пам`ятають, за діями слідчого не спостерігали і не пам`ятають чи був автомобіль під час проведення цього експерименту на місці відтворення.Як було установлено в судовому засіданні слідчий експеримент від 15.06.2022 року із свідком ОСОБА_9 , був проведений слідчим з грубим порушенням вимог КПК. Але саме результати такого експерименту було покладено у вихідні дані для проведення автотехнічної еспертизи, висновки якої явились важливою підставою для оголошення ОСОБА_10 підозри в скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КПК України. Здопомогою якого приладу чи засобу слідчий фіксував час за який долав потерпілий ОСОБА_11 , за показами свідка ОСОБА_9 , відстань 2,6 м невідомо, тому, в судовому засіданні під час допиту неодноразово повторив, що потерпілий ОСОБА_11 зробив два три шаги і подолав відстань 1,5- 2 м, а тому так і зазначений час (T1-2,2с, Т2 -2,3с, Т3 -2,4с.), за який потерпілий долав таку відстань невідомо звідки він взятий, був зафіксований. Крім того, свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні показав, що темп руху йому задавав сам слідчий, а не він сам. Хоча саме свідок повинен був задавати темп руху потерпілого ОСОБА_11 , використовуючи при цьому статиста, але ні в якому разі не слідчий. При цьому він повинен був знаходитись в тому місці звідки він бачив подію ДТП, а статист повинен був пересуватися в тому темпі, який вказував би свідок ОСОБА_9 . В протоколі лише зазначено, що було використано цифрову фотокамеру смартфону «IPHON" та рулетку з ціною поділки 1 см. Тому взагалі не зрозуміло, яким чином слідчий встановив, що середній час за який пішохід подолав відстань, яка становить 2,6 м, становить 2,3 секунди. Також в протоколі було зазначено, що було зафіксовано місце початку утворення довшого гальмівного шляху та встановлено місце наїзду, яка становить 4,5 м. Добуті в ході так вказаного вище «слідчого експерименту» вихідні дані, слідчим були зазначені в постанові про призначення авто технічної експертизи, де зазначено, що: місцем пригоди є проїзна частина вулиці Козацька в м. Черкаси, світла пора доби, дорожнє покриття сухий асфальтобетон, місцем наїзду був пішохідний перехід. Швидкість руху автомобіля було визначено 31-33 км/год. Зазначено, що пішохід ОСОБА_11 , зі слів свідка ОСОБА_9 , подолав відстань від краю проїжджої частини 2,6 м за 2,3 секунди. Крім того, невідомо з яких підстав слідчим було взято, що пішохід Крижанівський подолав відстань 2,6 м, як було встановлено з автомобілю свідком. В протоколі огляду місця ДТП зафіксовано, що автомобіль «Рено», яким керував ОСОБА_4 знаходився на відстані 2,1 мвід краю проїжджої частини до переднього лівого колеса та 2,0 м заднього колеса, слід гальмування лівого переднього колеса складав 4,1 м, а правого - 6,9 м до повної зупинки автомобіля. Тому невідомо, чому у вихідних даних слідчий вказав, що пішохід подолав відстань 2,6 м та час, за який подолав потерпілий - 2,1 сек. За таких обставин сторона захисту клопоче перед судом в порядку ч.3 ст.333 КПК України надати органу розслідування судове доручення про виконання ним проведення слідчого експерименту із залученням спеціаліста автотехніка зі свідком по справі ОСОБА_8 , а також із ОСОБА_10 . Оскільки про свідка ОСОБА_8 на момент розслідування справи не було відомо, а тому з ним неможливо було провести таку слідчу дію, а покази ОСОБА_9 , на підставі яких було надано експерту вихідні дані, хоча останній заявив, що він не бачив самого наїзду на пішохода. Що стосується проведення слідчого експерименту з ОСОБА_10 , то сторона захисту була позбавлена такої можливості, оскільки відразу органом розслідування йому було оголошено про підозру і відкрито матеріали для ознайомлення, що позбавляло сторону захисту клопотати перед органом розслідування проведення будь яких слідчих дій з ним. Просив задовольнити клопотання.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання захисника заперечував та пояснив, що зібрано достатньо доказів вини ОСОБА_10 .

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника та просив його задовольнити. Інші учасники судового розгляду також заперечували проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого, оскільки вважають, що дані клопотання подаються для затягування розгляду кримінального провадження.

Розглянувши клопотання захисника, заслухавши думку інших учасників кримінального провадження, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Вимогами ч.1 ст.91 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема: 1) подія кримінального правопорушення (спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (форма вини).

Частиною 1 ст.84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно з ч.ч.1, 2 і 3 ст.240 КПК України, з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань. За необхідності слідчий експеримент може проводитися за участю спеціаліста. Під час проведення слідчого експерименту можуть проводитися вимірювання, фотографування, звуко - чи відеозапис, складатися плани і схеми, виготовлятися графічні зображення, відбитки та зліпки, які додаються до протоколу. До участі в слідчому експерименті можуть бути залучені підозрюваний, потерпілий, свідок, захисник, представник.

Як встановлено в судовому засіданні, обвинувачений та сторона захисту були позбавлені подати клопотання про проведення слідчого експерименту за їх участі, як одноособово, так і за участі свідків. Крім того, сторона захисту стверджує про проведення всіх слідчих дій без його участі, що потягло за собою не встановлення всіх даних про його спроможність взагалі виявити небезпеку для руху та уникнути ДТП.

Зі змісту сформульованої у статті 286 КК України диспозиції слідує, що вона є бланкетною, а тому при кваліфікації слід керуватися законодавчими чи іншими нормативними актами щодо безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту. У зв`язку з цим суди зобов`язані ретельно з`ясовувати і зазначати у вироках: 1) у чому саме полягали названі у цій статті порушення; 2) які норми правил безпеки дорожнього руху не додержано; 3) чи є причинний зв`язок між цими порушеннями та передбаченими законом суспільно небезпечними наслідками.

При цьому, в обов`язковому порядку, мають бути з`ясовані та зазначені у вироку усі три перелічені обставини.

Визначальним у криміналістичній характеристиці дорожньо-транспортної пригоди як злочину слід вважати механізм злочину, а не спосіб його вчинення. Спосіб вчинення ДТП має своєрідні риси, але частіше за все відіграє підлеглу роль по відношенню до механізму і інших елементів криміналістичної характеристики ДТП.

Тому під механізмом дорожньо-транспортної пригоди розуміють систему часових, динамічних та інших зв`язків окремих етапів, обставин і чинників, що формують сліди на взаємодіючих об`єктах під час розвитку дорожньо-транспортної події. Механізм ДТП складається із процесу, який можна розділити на три етапи, зближення з перешкодою, безпосередня взаємодія та розміщення після взаємодії. З`ясування умов та наслідків протікання цих процесів відіграє важливу роль у встановленні винуватості особи.

Спосіб вчинення ДТП - це спосіб дії особи, яка керує транспортним засобом в складному механізмі дорожньо-транспортної пригоди. Усі ці дії і передують настанню негативних наслідків. Спосіб дії створює початок некерованого руху транспортного засобу, що розвивається спонтанно у вигляді взаємодії неживих об`єктів. Для них є характерним зв`язок суб`єктивних і об`єктивних чинників, що проявляються в кожному конкретному випадку в різноманітних взаємозв`язках.

Розглядаючи способи вчинення злочинів даного виду, слід зазначити, що дорожньо-транспортні події належать до необережних злочинів, тобто вчиняються через злочинну самовпевненість або злочинну недбалість. Злочинні порушення правил безпеки дорожнього руху є наслідком різноманітних недозволених дій або невчинення дій з боку суб`єктів цього виду злочинів.

Крім цього, слід враховувати, що за змістом ст. 286 КК України, цей злочин належить до злочинів із так званим матеріальним складом. А тому ознакою його об`єктивної сторони, що характеризує вчинене діяння, є не будь-яке з порушень правил безпеки дорожнього руху, а лише ті з них, які створюють реальну можливість настання суспільно небезпечних наслідків, передбачених у ч.1, 2 або 3 цієї статті, і перебувають з ними у причинному зв`язку.

Під час розгляду кримінального провадження суд зобов`язаний виявити, встановити і вказати в мотивувальній частині вироку порушення ПДР, які мали місце під час конкретної ДТП, але водночас він повинен чітко зазначати у вироку, які саме з цих порушень були причиною настання наслідків, передбачених ст.286 КК України, тобто знаходилися у причинному зв`язку з ними, а які з цих порушень виконали лише функцію умов, що їм сприяли.

Дослідивши клопотання захисника ОСОБА_5 , з урахуванням вищенаведеного, суд здобув достатні підстави для його задоволення, вважає, що воно є достатньо обґрунтованим і необхідним для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, а саме з метою встановлення фактичних обставин дорожньо-транспортної пригоди, що відбулася, з урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, є необхідність у дорученні органу досудового розслідування провести слідчу (розшукову) дію слідчий експеримент за участю обвинуваченого ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_8 , у порядку ст. 333 КПК України.

Суд вважає, що відмова у задоволенні даного клопотання буде передчасною та такою, яка позбавить процесуальної можливості стороні захисту повноцінно відстоювати свою позицію.

Відповідно до частини 3 ст. 333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами. Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. (частина 4 цієї статті).

Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні зауважувала про те, що склад кримінального правопорушення, передбачений статтею 286 КК України, утворює не будь-яке недотримання особою, котра керує транспортним засобом, вимог ПДР, а лише таке, що безпосередньо призвело до зазначених у цій статті наслідків.

На підставі вищевикладеного, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду провадження, суд вважає за необхідне доручити органу досудового розслідування органу досудового розслідування слідчому відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області провести слідчу дію для встановлення всіх обставин ДТП слідчий експеримент на місці події за адресою та обставин, які вказані в обвинувальному акті, за участі свідка ОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст.31, 333, 369-372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про надання доручення проведення слідчої (розшукової) дії задовольнити.

Доручити органу досудового розслідування слідчому відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області провести в кримінальному провадженні № 0000853 від 14.05.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, слідчу дію слідчий експеримент за участі свідка ОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_4 , в ході якого відтворити обстановку та інші обставини, що відбулися 14.05.2022 в момент ДТП близько 09 години 00 хвилин, в м. Черкаси по проїзні частині вул. Козацької, зі сторони вул. Героїв Дніпра в напрямку вул. Припортової, на пішохідному переході, поблизу будинку № 5 по вул. Козацькій.

Під час проведення слідчого експерименту необхідно провести відповідні виміри, зокрема: заміри часу, відстані, швидкості, скласти схему, а також здійснити відео та фото фіксацію, тощо.

Про час та місце проведення слідчого експерименту повідомити обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 свідка ОСОБА_8 та прокурора ОСОБА_3 .

Встановити строк виконання даного доручення до 13.02.2025.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора ОСОБА_3 .

Копію даної ухвали для виконання направити до слідчого управління ГУНП в Черкаській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 11.12.2024 о 08.30 год.

Суддя: ОСОБА_1