Справа № 461/5426/24
Провадження № 1-кс/461/7863/24
УХВАЛА

25.12.2024 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері обори Західного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту стосовно підозрюваної:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Київ, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000114 від 02.05.2024 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 436-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Прокурор звернувся до суду з вказаним клопотання, яке мотивоване тим, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000114 від 02.05.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 436-1 КК України.

30 жовтня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 436-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 30.10.2024 щодо підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці, тобто до 30 грудня 2024 року та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Прокурор зазначив, що станом на день розгляду клопотання про продовження строку нічного домашнього арешту, продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відтак вказаний запобіжний захід просив продовжити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про слухання клопотання без його участі та просив таке задовольнити.

Підозрювана та її захисник в судове засідання не з`явились, подали до суду заяву про слухання клопотання без їхньої участі.

Дослідивши матеріали поданого клопотання, врахувавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

13.12.2024 керівником Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_6 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до 3 (трьох) місяців, тобто до 30.01.2025.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_4 спливає спливає 30 грудня 2024 року, однак завершити досудове розслідування у зазначений строк неможливо внаслідок його складності, необхідності завершити проведення низки додаткових слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на встановлення додаткових доказів вчинення ОСОБА_5 та ОСОБА_4 даних кримінальних правопорушень, збір доказів з метою повного, всебічного і неупередженого з`ясування всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень.

Слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри, з якою погоджується суд і на момент розгляду вказаного клопотання.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Вирішуючи питання про продовження підозрюваній запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду. Даний ризик підтверджується тим, що у разі визнання винним у вчиненні інкримінованих злочинів, ОСОБА_4 загрожує покарання лише у виді позбавлення волі на строк до 10 років, без альтернативи призначення іншого покарання і це може стимулювати підозрюваного до втечі.

-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України), свідки ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку суду.

-ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що для закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні необхідно провести низку слідчих (розшукових) та процесуальних дій, в свою чергу ОСОБА_4 може перешкоджати їх проведенню, зокрема, може негативно впливати на хід досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених дій, у яких підозрюється ОСОБА_4 ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані які характеризують особу, слідчий суддя вважає за доцільне продовжити підозрюваній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, який на думку суду забезпечить її належну процесуальну поведінку та виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити в межах досудового розслідування, тобто до 30 січня 2025 року, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 22:00 год по 06:00 год. наступної доби.

Зобов`язати слідчого/прокурора направити копію даної ухвали для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваної.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ст.181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1