КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/1405/2025 Головуючий у 1-й інстанції: ОСОБА_1
Унікальний № 760/56/25 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ст. 183 КПК
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_5

за участю:

прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційні скарги захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 січня 2025 року,-

В с т а н о в и л а:

Цією ухвалою залишено без задоволення клопотання захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_9 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Частково задоволено клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , погодженого прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12 год. 15 хв. 03.03.2025, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, захисник підозрюваного та підозрюваний подали апеляційні скарги.

Захисник підозрюваного в своїй апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 січня 2025 року, постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Мотивуючи вимоги своєї апеляційної скарги, вказує на те, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, а тому такою, яка підлягає скасуванню.

Вважає наявність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, не доведеними.

Зазначає про те, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, у нього серйозні проблеми зі здоров`ям та він потребує оформлення групи інвалідності.

Підозрюваний в своїй апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 січня 2025 року, застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.

Вказує на те, що визначений розмір застави є для нього занадто великим.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника та підозрюваного, які підтримали подані апеляційні скарги та просили їх задовольнити, прокурора, який заперечував щодо задоволення апеляційних скарг захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За результатами апеляційного перегляду ухвали слідчого судді місцевого суду встановлено, що зазначені вимоги кримінального закону слідчим суддею належно дотримані.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 від 29.10.2024 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

03.01.2025 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тобто у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_8 підозри повністю підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження, а саме: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 24.10.2024; заявою ОСОБА_12 від 23.10.2024; відповіддю оперативного підрозділу на доручення прокурора від 29.10.2024; відповіддю оперативного підрозділу на доручення прокурора від 15.11.2024; відповіддю оперативного підрозділу на доручення прокурора від 27.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 16.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 06.12.2024; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 08.11.2024; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 27.11.2024; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 24.12.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 27.11.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 09.12.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 18.11.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 08.11.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 08.11.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 08.11.2024; іншими зібраними матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

04.01.2025слідчий в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_11 , звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри про вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, наявності існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України,неможливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зміг би забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04 січня 2025 року клопотання органу досудового розслідування було задоволено та щодо ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 12 год. 15 хв. 03.03.2025, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

Під час розгляду вказаного клопотання слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, на основі наданих органом досудового розслідування матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та правильно встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю доказів, які приведені у клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то, з огляду на наведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри.

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно обґрунтованості повідомленої ОСОБА_8 підозри, чогось очевидно недопустимого чи такого, що не підтверджується доказами, не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Перевіряючи доводи клопотання органу досудового розслідування на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Доводи захисника щодо недоведеності стороною обвинувачення ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного містять лише посилання на незгоду з наданими стороною обвинувачення матеріалами, а тому їх слід визнати непереконливими, оскільки відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються, проте стороною захисту у судовому засіданні не надано будь-яких доказів, які б спростовували висновки слідчого щодо наявності ризиків, з огляду на документи долучені до клопотання.

Посилання захисника на характеризуючі данні про особу підозрюваного, який вперше притягується до кримінальної відповідальності, наявність місця проживання, міцність соціальних зв`язків, стан здоров`я підозрюваного не переважають можливих ризиків неправомірної його поведінки.

Застосувавши до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України визначив підозрюваному розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Тому такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_8 , колегія суддів не вбачає, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, відтак доводи апеляційної скарги підозрюваного в частині незаконності визначеного розміру застави є безпідставними.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим її необхідно залишити без змін, а апеляційні скарги захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_8 ,- без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177- 179, 183, 193, 194, 309, 376, 404, 407, 422 КПК України колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 січня 2025 року, якою залишено без задоволення клопотання захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_9 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Частково задоволено клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , погодженого прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12 год. 15 хв. 03.03.2025, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін, а апеляційні скарги захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_8 , - без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ ________________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4