Справа № 357/9380/24
У Х В А Л А

26 березня 2025 року м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Білоцерківського міськрайонного суду Київської області кримінальне провадження № 0000786, відомості про яке 26.05.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Лисянка Лисянського району Черкаської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

сторони кримінального провадження: прокурор Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , його захисник - адвокат ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло кримінальне провадження за обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Сторони кримінального провадження, вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає.

Прокурор в судовому засіданні просив суд проводити судовий розгляд кримінального провадження у закритому судовому засіданні в інтересах національної безпеки, оскільки під час судового розгляду можуть бути розкриті відомості щодо місця розташування військових частин, військових підрозділів, зважаючи на те, що в країні введено воєнний стан.

З приводу клопотання захисника повідомив про те, що матеріали кримінального провадження будуть надані захиснику для ознайомлення у разі подачі до прокурора відповідного клопотання.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо проведення судового розгляду кримінального провадження у закритому судовому засіданні, посилаючись на те, що у такому разі він та його підзахисний будуть позбавлені можливості взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Крім того, ні він як захисник, ні його підзахисний не мають доступу до державної таємниці, тому йому потрібно буде у встановленому законом порядку надавати доступ до державної таємниці. Прокурором не доведено, що матеріали справи містять державну таємницю, адже дані щодо розміщення військових частин для листування містяться на відповідних сайтах в мережі Інтернет.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про забезпечення дотримання права сторони захисту на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 317 КПК України, оскільки він не знайомий з матеріалами кримінального провадження. Його підзахисного ввели в оману що нібито його захиснику нададуть доступ, а насправді ні він ні його підзахисний в повному обсязі матеріалів не бачили. Просив би прокурора переслати в електронному вигляді скановані матеріали кримінального провадження, враховуючи територіальну віддаленість адвоката.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд дійшов наступного висновку.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.4-8, 10 ч.1 або ч.2 ст. 284 КПК України, не встановлено.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Суттєвих порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта, які б перешкоджали його призначенню до судового розгляду не виявлено.

Підстави для повернення обвинувального акту відсутні.

Кримінальне провадження підсудне Білоцерківському міськрайонному суду Київської області згідно правил підсудності, передбачених ст. 32 та 33 КПК України.

За таких обставин суд, вислухавши думку учасників підготовчого провадження щодо можливості призначення судового розгляду, враховуючи, що відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 ст. 314 КПК України, вважає за необхідне призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, що надійшов до суду.

З приводу клопотання прокурора про проведення судового розгляду у закритому судовому засіданні, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 3, 5 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, судові засідання та інформація щодо справ, які розглядаються судом, є відкритими, крім випадків, установлених законом. Розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. Розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, визначених законом.

Частиною другою ст.27 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про обмеження доступу осіб, які не є учасниками судового процесу, в судове засідання під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», якщо участь в судовому засіданні становитиме загрозу життю чи здоров`ю особи. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належить державна таємниця.

При цьому, ст. 1 Закону України «Про державну таємницю» встановлено, що державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою; віднесення інформації до державної таємниці - процедура прийняття (державним експертом з питань таємниць) рішення про віднесення категорії відомостей або окремих відомостей до державної таємниці з установленням ступеня їх секретності шляхом обгрунтування та визначення можливої шкоди національній безпеці України у разі розголошення цих відомостей, включенням цієї інформації до Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, та з опублікуванням цього Зводу, змін до нього.

Аналогічні по суті приписи містять і чч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації», згідно з якими таємна інформація - інформація, доступ до якої обмежується відповідно до ч. 2 ст. 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю. Порядок доступу до таємної інформації регулюється цим Законом та спеціальними законами.

З огляду на те, наразі в мережі Інтернет є відкрита інформація що місцезнаходження військових частин, прокурором у судовому засіданні не доведено, що здійснення судового провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Враховуючи викладене, з метою дотримання принципу публічності, відкритості і гласності судового провадження, приймаючи до уваги думку сторони захисту, суд дійшов висновку, що проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні, не матиме наслідком розголошення таємниці, що охороняється законом, а відтак у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.

Клопотання захисника обвинуваченого про забезпечення можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 КПК України після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Право на правову допомогу це гарантована Конституцією України можливість фізичної особи одержати юридичні (правові) послуги (ст. 59 Конституції України).

Правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати.

Згідно ч. 4 ст. 46 КПК України, захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбаченихстаттею 50цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Згідно ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

З метою забезпечення права обвинуваченого ОСОБА_3 на правову допомогу, з урахуванням вимог ч. 2 ст. 317 КПК України, суд вважає за необхідне забезпечити стороні захисту можливість ознайомитися в повній мірі та обсязі з матеріалами кримінального провадження № 0000786 від 09.05.2024 та зобов`язати сторону обвинувачення надати стороні захисту матеріали даного кримінального провадження, що є в його розпорядженні станом на день постановлення даної ухвали.

Враховуючи викладене з метою підготовки справи до судового розгляду, відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України, судом визначено дату та місце проведення судового розгляду, визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді з боку обвинувачення та захисту. Також визначено, що судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні, судом одноособово, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Керуючись ст. 314-317, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту по кримінальному провадженню № 0000786, відомості про яке 26.05.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, одноособово суддею у відкритому судовому засіданні в приміщенні в Білоцерківського міськрайонного суду Київської області на 11:00 год. 03.04.2025.

Про день, час та місце судового засідання повідомити прокурора Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону та захисника обвинуваченого, забезпечити доставку в судове засідання обвинуваченого.

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні.

Задовольнити клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 про забезпечення можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, що знаходяться у прокурора.

Зобов`язати сторону обвинувачення в особі прокурора Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 надати стороні захисту в особі захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 для ознайомлення матеріали кримінального провадження № 0000786 від 09.05.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, що є в його розпорядженні станом на день постановлення даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_6