Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2916/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000030 від 26.02.2025р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Макалевичі Радомишльського р-ну Житомирської області, громадянина України, розлученого, маючого на утриманні матір похилого віку та малолітню дитину з інвалідністю з дитинства, маючого статус учасника бойових дій, колишнього військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз вироком Святошинського районного суду м. Києва від 17.01.2025 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст.309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 (один) рік та 1 (один) місяць (№759/30/25),

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Макалевичі Радомишльського р-ну Житомирської області, громадянина України, розлученого, маючого на утриманні матір похилого віку та малолітню дитину з інвалідністю з дитинства, маючого статус учасника бойових дій, колишнього військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз вироком Святошинського районного суду м. Києва від 17.01.2025 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст.309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 (один) рік та 1 (один) місяць (№759/30/25).

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000030, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.02.2025р.

27.02.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.02.2025 приблизно о 03 год. 50 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на платформі станції метро «Святошин» КП «Київський метрополітен», помітив поблизу раніше невідомого йому громадянина, якого в подальшому встановлено як ОСОБА_7 , який спав біля лавки на платформі та поруч з останнім, серед його особистих речей. В цей час, у ОСОБА_5 , раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, а саме окулярів під назвою Marius Morel Mozart3 NN09, які перебували в чохлі «MOREL», та належать потерпілому ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, будучи обізнаним, що з 24.02.2022 на території України введений воєнний стан, з метою реалізації свого злочинного плану, впевнившись що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 , 26.02.2025 приблизно о 03 год. 53 хв., перебуваючи на ст. метро «Святошин» КП «Київський метрополітен, наблизився до потерпілого ОСОБА_7 , та переконавшись в тому, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та він діє таємно, своєю рукою, дістав чохол з під окулярів під назвою «MOREL» з речей ОСОБА_7 , та відкривши його дістав з нього окуляри Marius Morel Mozart3 NN09, що належать останньому.

В подальшому, ОСОБА_5 , тримаючи при собі окуляри Marius Morel Mozart3 NN0, вийшовши зі станції метро «Святошин» КП «Київський метрополітен» в м. Києві, залишивши місце вчинення злочину та маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 12 805 гривень 60 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, слідчий у клопотанні зазначив, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою через те, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, оскільки орган досудового слідства вважає, що останній буде переховуватись від органу досудового розслідування.

Посилаючись на те, що санкція статті що інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, крім того, 17.01.2025 року ОСОБА_5 , був засуджений вироком Святошинського районного суду м. Києва за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 (один) рік та 1 (один) місяць. Усвідомлення вказаної обставини, може призвести до переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування або суду та перешкоджати здійсненню досудового розслідування у кримінальному провадженні іншим чином.

Ризик п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вплив на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, обґрунтовано тим, що підозрюваний

ОСОБА_5 під час досудового розслідування шляхом погроз, вмовляння, підкупу може схиляти свідків та потерпілого, до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризик п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинятиме інші кримінальні правопорушення вказує те, останній має низьку правову свідомість, не працевлаштований, не має офіційних джерел доходу, суспільно корисливою працею не займається, що в свою чергу вказує на те, що перебуваючи не під вартою ОСОБА_5 , може продовжити вчиняти нові злочини проти власності.

В судовому засіданні прокурор підтримала внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість. Висловила позицію, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки вчинив тяжкий злочин, у зв`язку з чим у нього може виникнути умисел на ухилення від кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання або неявки до слідчого. Також є ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, оскільки ним був вчинений злочин з корисливих мотивів, що дає підстави вважати, що вказана особа може продовжувати свою злочинну діяльність.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вказував на те, що підозрюваний свою вину визнає, сам не розуміє, навіщо взяв окуляри у потерпілого. Звертав увагу на те, що підозрюваний є УБД, має житло, за адресою якого може перебувати під домашнім арештом.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника та просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлено, що СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000030, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.02.2025р.

27.02.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Про обґрунтованість вказаної підозри свідчать, зокрема, наступні матеріали досудового розслідування: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 26.02.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 26.02.2025; протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 26.02.2025; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 26.02.2025; протокол допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протокол огляду від 27.02.2025; протокол огляду відеозапису 27.02.2025.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він 17.01.2025 року засуджений вироком Святошинського районного суду м. Києва за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст. 309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 (один) рік та 1 (один) місяць.

На той факт, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення вказує наступне: останній має низьку правову свідомість, не працевлаштований, не має офіційних джерел доходу, суспільно корисливою працею не займається, що в свою чергу вказує на те, що перебуваючи не під вартою ОСОБА_5 , може продовжити вчиняти нові злочини проти власності.

Ризик впливу на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні слідчий суддя вважає недоведеними.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а тому вважає за необхідне застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та продовжувати злочинну діяльність. Більш м`які запобіжні заходи можуть призвести до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватися від органу досудового розслідування і суду, негативно впливатимуть на розслідування кримінального провадження.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до статті 183 КПК України слідчий суддя застосовує до підозрюваного альтернативний вид запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Такий розмір застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000030 від 26.02.2025р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді триманні під вартою.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання, тобто з 26 лютого 2025 року.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_5 - до 26 квітня 2025 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;

- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні та потерпілим.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 26 квітня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1