Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року м. Київ

Слідча суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000173, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні №0000173, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт майна, а саме грошових коштів у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в АТ «КІБ» (МФО 322540, ), та належать ТОВ «Молет» () та ТОВ «Целено» ().

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000173, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено групу осіб, які організували протиправний механізм, спрямований на заволодіння, привласнення грошових коштів державних та комунальних підприємств, установ та організацій під час виконання договорів за результатами проведених публічних закупівель, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування встановлено, що послугами вищенаведеного злочинного механізму користуються службові особи державних та комунальних установ, підприємств та організацій, а також суб`єкти господарювання реального сектора економіки, для виведення грошових коштів у тіньовий сектор економіки для подальшої легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом.

Встановлено, що приймаючи платежі від підприємств реального сектору економіки, організаторами злочинної схеми використовуються банківські рахунки та реквізити підконтрольних ним юридичних осіб, з ознаками «фіктивності», для здійснення штучної оптимізації податків із подальшою легалізацією (відмиванням) майна, одержаного злочинним шляхом.

В своїй протиправній діяльності дані особи використовують банківські рахунки та реквізити наступних суб`єктів господарської діяльності з ознаками «фіктивності», а саме: ТОВ «БК «Будвент Девелоп» (); ТОВ «Твій Звіт Інвест» (); ТОВ «Ірбіс Систем Україна» (); ТОВ «Твій Звіт» (); ТОВ «Альберо Транс Груп» (); ТОВ «Макситоргбуд» (); ТОВ «Молет» (); ТОВ «ДЗ-Інтертрейд» (); ТОВ «Будексперт Україна» (); ТОВ «Хотеллайф» (); ТОВ «Гералайф» (); ТОВ «Заряд Техніки» (); ТОВ «Продторгмакс» (); ТОВ «ТД «Естель» (); ТОВ «Ніоторг» (); ТОВ «Осто Дистрибуція» (); ТОВ «ФК «Стимул» (); ТОВ «Фінплюс» (); ТОВ «Фінсервісцентр» (); ТОВ «ЮК «Правовий Захист Населення» (); ТОВ «Укрспортпостачання» (); ТОВ «ТД «Про-Макс» (); ТОВ «Фікс Голд» (); ТОВ «Ріна-Сервіс» (); ТОВ «Целено» (); ТОВ «Мелеф» (); ТОВ «Гаррано» (); ТОВ «Мехдет-про» (); ТОВ «Торг сейл актив» ();ТОВ «Інфотех консалтинг» (); ТОВ «Архіторгбуд» (); ТОВ «Мідарі промо» (); ТОВ «Агростейт Україна» (); ТОВ «Моушн Ікс» (); ТОВ «Компі флекс» (); ТОВ «Гелексі Стар» (); ТОВ «Мейд Агро Люкс» (); ТОВ «Прайм ф`южн» (); ТОВ «ЮК «Легаліст» (); ТОВ «Айті реклама» (); ТОВ «Компейз ектів» (); ТОВ «Метод Мікст» (); ПП «Стар Прінт» (); ТОВ «Продторгмакс» (); ТОВ «А.В.А.Н.Г.А.Р.Д.» (); ТОВ «Лавекс медіа» (); ТОВ «Консалтінфо» (); ТОВ «Ферфорд» (); ТОВ «Альфа Фуд Трейд» (); ТОВ «Агро Фуд Альянс» (); ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ); ФОП ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ); ФОП ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 ); ФОП ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_4 ); ФОП ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_5 ); ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_6 ) та ФОП ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_7 ).

Діяльність вищевказаних суб`єктів господарської діяльності мала ознаки «фіктивності», оскільки учасниками злочинного механізму лише документально створювалася видимість перебування на посадах службових осіб та здійснення ними господарської діяльності. Службові особи, що в державних реєстрах зазначені як офіційні керівники підприємств, не маючи реального відношення до їх діяльності, не проводили жодних дій з документами, коштами та майном згаданих СГД, які фактично були їм непідконтрольні, таким чином, їх діяльність використовувалась невстановленими особами для переказів грошових коштів від «вигодонабувачів» з відкритих банківських рахунків на рахунки інших суб`єктів підприємницької діяльності, з метою їх легалізації, шляхом обготівкування з використанням підроблених офіційних банківських та податкових документів для подальшого розподілення між учасниками злочинного механізму.

На виконання доручення Подільської окружної прокуратури м. Києва Головним управлінням Служби безпеки України у м. Києві та Київській області надано інформацію про банківські рахунки наступних суб`єктів господарської діяльності, які використовуються у діяльності протиправного механізму та відкриті в АТ «КІБ» (МФО 322540, ), а саме:

1) ТОВ «Молет» ():

- НОМЕР_8 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ.

2) ТОВ «Целено» ():

- НОМЕР_9 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ

З урахуванням вищевикладеного та зібраних в межах даного кримінального провадження доказів є підстави вважати, що грошові кошти, які розміщуються на зазначених рахунках, отримані суб`єктами господарської діяльності внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У зв`язку з чим, грошові кошти у будь-якій валюті у безготівковій формі, що знаходяться на вказаних банківських рахунках у відповідності до вимог ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні, недопущення продовження здійснення злочинних дій, у тому числі направлених на використання та розпорядження майном, одержаним злочинним шляхом, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна, передбаченої ст. 209 КК України, прокурор заявляє клопотання про накладення арешту на майно.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту без його участі, у якій зазначив що клопотання підтримує.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи наведене, слідча суддя вважає, що розгляд такого клопотання є доцільним без участі власників майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідча суддя встановила наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчою суддею, постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 16.12.2024 року грошові кошти, які розміщені на банківських рахунках ТОВ «Молет» () № НОМЕР_8 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ та ТОВ «Целено» () № НОМЕР_9 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, що були відкриті в АТ «КІБ» (МФО 322540, ), визнані речовими доказами.

Крім того, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000173, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024, здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 358 КК України

При цьому, санкція ч. 2 ст. 209 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Із урахуванням наведеного, слідча суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що грошові кошти, які розміщуються на вищевказаних рахунках, мають ознаки речових доказів у кримінальному провадженні, як гроші, набуті кримінально протиправним шляхом та внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з наведеним слідча суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Також, в даному випадку арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, і відповідно може бути призначене судом в майбутньому.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту на грошові кошти, є можливість продовження здійснення злочинних дій, направлених на легалізацію (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом. Відповідно накладення арешту позбавляє власника майна можливості розпоряджатися та користуватися цим активом. Отже, може бути виконане завдання арешту майна - збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На думку слідчої судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власниківТОВ «Молет» та ТОВ «Целено», крім того воно є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України, а тому слідча суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170, 173, 175, 309, 370 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000173, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих в АТ «КІБ» (МФО 322540, ), та належать наступним суб`єктами господарської діяльності, а саме:

1. ТОВ «Молет» ():

- НОМЕР_8 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

2. ТОВ «Целено» ():

- НОМЕР_9 , 980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, в сумі коштів, що вже надійшли та/або надійдуть в майбутньому на користь ТОВ «Молет» () та ТОВ «Целено» (), за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати із встановленням заборони розпорядження та користування ними.

Зобов`язати АТ «КІБ» (МФО 322540, ) письмово повідомити Подільську окружну прокуратуру міста Києва про накладення арешту та залишок коштів на відповідних банківських рахунках ТОВ «Молет» та ТОВ «Целено».

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1