У Х В А Л А

Іменем України

17 жовтня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Деснянського районного суду міста Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002605 від 15.10.2024, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, без постійного місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

22.12.2015 Деснянським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у вигляді 6 років позбавлення волі, звільнився з місць позбавлення волі 07.03.2019 по відбуттю строку покарання;

08.04.2020 Деснянським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 1 місяця арешту (інформація про відбуття покарання відсутня), -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України у кримінальному провадженні , -

В С Т А Н О В И В :

17.10.2024 слідчий Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що у СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002605 від 15.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що15.10.2024, приблизно о 18 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, вступив у словесний конфлікт з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у ході розвитку якогоу ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень останній

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, утримуючи у руці предмет, що має колюче-ріжучі властивості, схожий на ніж, наніс ним один удар в область грудної клітини потерпілої ОСОБА_7 , чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва з пересіченням ребра, наскрізне поранення долі лівої печінки, лівобічний гемопневмоторакс

Слідчий зазначає, що у кримінальному провадженні №0002605 від 15.10.2024 наявна обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

16.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Також необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених п.1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потрепілу у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За таких підстав слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_4 просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою,а сааме цілодобовий домашній арешт Зокрема захисник зазначив, що ризики зазначені прокурором в клопотанні не підтверджуються.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності, а саме: протоколом огляду від 15.10.2024, за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом огляду від 16.10.2024, за адресою: АДРЕСА_2 , КНП «КМКЛШМД»; протоколом затримання ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України від 16.10.2024; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 16.10.2024.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Також така обґрунтованість підозри стороною захисту у судовому засіданні визнавалася та не спростовувалась.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. А як зазначено в п. 111-112 рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії», обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Так, в обґрунтування застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначив, що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинятиме інші кримінальні правопорушення; незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене безальтернативне покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив,що суворість передбаченого покаранняє суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Такий ризик, на думку слідчого судді, є досить високим, так як ОСОБА_4 ніде не працює, не одружений, утриманців немає, міцність його зв`язків не є досить високою, а тому може з метою уникнення від кримінальної відповідальності переховування від органу досудового розслідування. Відтак слідчий суддя вважає, що даний ризик є досить вірогідним та доведеним стороною обвинувачення.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідка, які будуть надані останнім безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ним в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідком своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб - шляхом залякування, погроз, умовляння.

Щодо ризику, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді є досить високим, оскільки підозрюваний є особою працездатного віку, проте офіційно не працевлаштований - у нього відсутні законні джерела для існування, судимий.

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що у даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також слідчий суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими,а прокурор в повному обсязі довів, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим. З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та що запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченимст. 177 КПК України. На переконання слідчого судді, такий висновок узгоджується з вимогами ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так як тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою з наведених підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо тяжкого кримінального правопорушення.

При прийнятті рішення слідчий суддя також враховує, що відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

За встановлених обставин слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та доведеним прокурором у судовому засіданні, а застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку відповідатиме його особі, обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує втручання у право підозрюваної на особисту свободу та недоторканість.

Крім того, стороною захисту не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, ніж тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. Доводи щодо відсутності заявлених ризиків, слідчий суддя вважає безпідставними, недоведеними у судовому засіданні.

При цьому слідчий суддя також враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, і відповідно до наданих доказів приймає до уваги відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, його соціальні зв`язки, які не є міцними та доходить висновку, що обраний запобіжний захід є пропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави в даному кримінальному провадженні, оскільки вчинено злочин із застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. 176-179, 182,183, 184, 193, 194, 196, 197, 198, 199,369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002605 від 15.10.2024- задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 рахувати з 21 год. 30 хв. 15 жовтня 2024 року.

Строк дії ухвали - до 21 год. 30 хв. 13 грудня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий судя ОСОБА_1