УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Адвокат ОСОБА_4 , у скарзі зазначає, що в інтересах ОСОБА_5 до Шевченківської окружної прокуратури міста Києва подана заява №10 про вчинення кримінального правопорушення.

Заява про вчинення кримінального правопорушення від 13.08.24 № 10 подавалась (надсилалась) на електронну адресу Шевченківської окружної прокуратури міста Києва 13.08.24.

Водночас наразі відсутнє підтвердження, що відомості за вказаною заявою внесені до ЄРДР.

Ініціатор скарги просить зобов`язати службову особу Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, внести відомості про кримінальні правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 365 «Перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу» та ч.1 ст. 366 «Службове підроблення» Кримінального кодексу України, на підставі заяви від 13.08.24 № 10 до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати службову особу Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, видати витяг з ЄРДР; у порядку ч.4 ст.535 КПК України зобов`язати службову Шевченківської окружної прокуратури міста Києва повідомити Шевченківський районний суд міста Києва (слідчого суддю) про виконання ухваленого судового рішення, зокрема, надати копію витягу з ЄРДР.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримала в повному обсязі з підстав в ній наведених, зазначила, що до Шевченківської окружної прокуратури м. Києва було подано заяву про кримінальне правопорушення, однак відомості до ЄРДР внесено не було, просила скаргу задовольнити.

Уповноважений представник Шевченківської окружної прокуратури м. Києва, який був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду скарги, до суду не з`явився, що відповідно до частини третьої статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідча суддя, дослідивши матеріали скарги, документи, дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів скарги, 13.08.2024 на електронну адресу Шевченківської окружної прокуратури м. Києва скеровано заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 , № 10 від 13.08.2024.

Заявник вказує, що відомості за вказаною заявою не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У заяві адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про вчинення кримінального правопорушення №10 від 13.08.2024, просить внести відомості до ЄРДР відносно прокурора ОСОБА_6 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 365, ч.1 ст. 366 КК України, оскільки останній упродовж тривалого часу здійснював процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000917 у зв`язку із неналежним митним оформленням літака, та через 2 роки та 9 місяців досудового розслідування ОСОБА_5 , як головному державному інспектору Житомирської митниці оголошено про підозру за ч. 2 ст. 367 КК України, проте як вказує адвокат його клієнтка не має відношення до вказаного кримінального провадження, до її службових повноважень не входило питання визначення чи коригування митної вартості, тому вона не могла заподіяти шкоди державі, про яку йде мова у підозрі від 09.07.2024, таким чином до підозри та інших документів внесено завідомо недостовірні відомості про порушення ОСОБА_5 вимог митного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Отже, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: прокурор, слідчий (детектив) наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; відповідна процесуальна дія прокурором, слідчим (детективом) у встановлений строк не вчинена. Тобто, наведена норма дозволяє оскаржити слідчому судді не будь-яку бездіяльність, а лише ту, що стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ознакам, зазначеним у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України.

Також, згідно із ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Також, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення прокурором, оскільки адвокат фактично оскаржує повідомлення про підозру своїй клієнтці.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Аналогічний висновок був зроблений Верховним Судом колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20), який наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Підставами вважати, що у заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин, є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину і підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно ст. 91 КПК України. Такими даними є відомості на підтвердження реальності конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Так, на переконання слідчої судді, заява адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 від 13.08.2024 №10 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а лише зводиться до незгоди з повідомлення про підозру ОСОБА_5 в межах іншого кримінального правопорушення, а також з діями прокурора, в той же час порядок оскарження повідомлення про підозру визначений КПК України та такий судовий контроль може бути здійснений, у визначений законом спосіб.

Як уже зазначив слідчий суддя, ч. 1 ст. 214 КПК України не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення. Також, така позиція відповідає усталеній судовій практиці в Україні та позиції ВС, що викладалась вище.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Так, посилання скаржника за відсутності викладення у заяві більш детальних обставин ймовірного кримінального правопорушення, наразі свідчить про його незгоду з діяльністю ряду осіб, однак на підтвердження чого не наведено жодних обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень.

Крім того, заява голови адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 від 13.08.2024 №10, не містить таких фактичних даних на підтвердження того, що заявником було подано повідомлення про злочини, які містить достатні відомості про реальність конкретної події злочину із зазначенням конкретного часу, місця, способу, інші обставини вчинення злочину в розумінні ст.11 КК України, відповідно до якої злочином є передбачене Кримінальним Кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія чи бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Таким чином, оскільки відсутні дані, які б достовірно свідчили про наявність події злочину відповідно до ст. 11 КК України, матеріали скарги свідчать про відсутність підстав вважати, що уповноваженою особою (прокурором) Шевченківської окружної прокуратури м. Києва вчинено бездіяльність.

Враховуючи вищевикладене, слідча суддя дійшла висновку про необґрунтованість доводів скарги, в задоволенні якої необхідно відмовити.

Керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_7