печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

06 вересня 2024 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон Apple iPhone 11 фіолетового кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

09 вересня 2024 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідчим було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені 22.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001724 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 2 травня 2024 року у невстановленому досудовим розслідування місці, під час воєнного стану у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишньої працівниці Посольства Киргизької Республіки в Україні ( далі - Посольство) виник злочинний умисел, направлений на вимогу передачі чужого майна, а саме грошових коштів з погрозою розголошення відомостей про завгоспа-водія Посольства ОСОБА_6 та інших працівників Посольства, які останній бажав зберегти в таємниці.

02 травня 2024 року, ОСОБА_5 , вирішивши використати інформацію, отриману під час роботи в Посольстві для незаконного збагачення шляхом вимагання та одержання в подальшому від ОСОБА_6 грошових коштів з погрозою розголошення відомостей, які потерпілий бажав зберегти в таємниці, зателефонувала останньому та повідомила про свій наміри.

В період з 2 травня по 31 липня 2024 року ОСОБА_5 , використовуючи власний обліковий запис в месенджері «WhatsApp» (з ідентифікаційними даними SIM-картки з номером НОМЕР_3 ), надіслала повідомлення на обліковий запис в месенджері «WhatsApp» зареєстрований за номером НОМЕР_4 , який використовував ОСОБА_6 про боргові зобов`язання перед нею, з погрозами оприлюднення широкому загалу компрометуючої інформації, що стала їй відома під час роботи в Посольстві, включаючи публікацію цієї інформації на загальнодоступних Інтернет-ресурсах та в засобах масової інформації, супроводжуючи повідомлення неодноразовими пред`явленнями протиправної вимоги передачі їй грошових коштів на загальну суму 6000 доларів США, за не оприлюднення вказаної інформації. Для створення реальної загрози в повідомленнях, ОСОБА_5 здійснювала натяки, яку саме компрометуючу інформацію планує розголосити та повідомила, що передача грошових коштів буде здійснюватися шляхом передачі грошових коштів через її довірену особу та шляхом перерахування грошових коштів на належний їй банківський рахунок за номером банківської картки НОМЕР_5 .

Так, 25 червня 2024 року орієнтовно о 13 годині 20 хвилин, ОСОБА_6 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, перебуваючи в приміщенні закладу громадського харчування «NOIR», за адресою: місто Київ, вулиця Михайла Бойчука, 12, зустрівся з ОСОБА_7 , який діяв за вказівкою ОСОБА_5 , проте не був обізнаний у її злочинних намірах.

Так, ОСОБА_7 , діючи за вказівкою ОСОБА_5 , отримав від ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 1000 доларів США, що еквівалентом, згідно з офіційним курсом НБУ станом на 25.07.2024 р. становить 41217 (сорок одна тисяча двохсот сімнадцять) гривень 4 (чотири) копійки. Після чого, ОСОБА_7 , утримуючи при собі вищезазначені 1000 доларів США, з закладу «NOIR» вийшов та попрямував у невідомому напрямку.

В подальшому, ОСОБА_6 , продовжуючи отримувати повідомленнях в месенджері «WhatsApp» від ОСОБА_5 з погрозами щодо розголошення компрометуючої інформації відносно нього та інших працівників Посольства, яку б бажав зберегти в таємниці, реально сприймаючи ці погрози та побоюючись їх реалізації, 26 липня 2024 року о 15 годині 54 хвилини, перебуваючи у відділенні АТ КБ «Приватбанк» за адресою: місто Київ, вулиця Євгена Коновальця, 33, за вимогою ОСОБА_5 перерахував грошові кошти в загальній сумі 20000 (двадцять) тисяч гривень на банківський рахунок за номером банківської картки АТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_5 , що належить останній.

Продовжуючи перебувати під моральним тиском ОСОБА_5 та отримувати від неї повідомлення в месенджері «WhatsApp» з погрозами щодо розголошення компрометуючої інформації відносно себе та інших працівників Посольства, яку б бажав зберегти в таємниці, ОСОБА_6 , реально сприймаючи погрози та побоюючись їх реалізації, 31 липня 2024 року о 12 годині 07 хвилини, перебуваючи у відділенні АТ КБ «Приватбанк» за адресою: місто Київ, вулиця Євгена Коновальця, 33, за вимогою ОСОБА_5 перерахував грошові кошти в загальній сумі 12000 (дванадцять) тисяч гривень на банківський рахунок за номером банківської картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_5 , що належить останній.

Незаконно отриманим майном, а саме грошовими коштами ОСОБА_5 розпорядилась на власний розсуд, чим завдала потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 73217 (сімдесят три тисячі двісті сімнадцять) гривень 4 (чотири) копійки.

31.07.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку міста Запоріжжя, громадянку України, помічника керівника КІНД ІНТЕРСЛУХ, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , (зі слів) раніше не судиму, затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Під час затримання ОСОБА_5 здійснено обшук особи, у процесі якого виявлено та вилучено мобільний телефон Apple iPhone 11 фіолетового кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , належний ОСОБА_5

31.07.2024 слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві оперативному підрозділу в порядку статті 40 КПК України надано доручення на огляд вилучених речей з метою отримання фактичних даних щодо злочину.

01.08.2024 під час огляду мобільного телефону Apple iPhone 11 фіолетового кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 виявлено інформацію, яка становить інтерес для досудового розслідування та містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вищезазначений мобільний телефони має значення речового доказу в значенні ст. 98 КПК України, а саме являються матеріальним об`єктам, який зберіг на собі його сліди кримінального правопорушення та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому 01.08.2024 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказам у кримінальному провадженні № 0001724 від 22.07.2024 мобільного телефону вилученого під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.

Слідчий вказує, що з метою унеможливлення відчуження, вилученого майна, щодо якого існує підстави вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення підозрюваної ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження речового доказу, виникла необхідність у накладенні арешту на належне їй майно.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 01.08.2024 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказам у кримінальному провадженні № 0001724 від 22.07.2024 мобільного телефону вилученого під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.

Слідчим доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон Apple iPhone 11 фіолетового кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1