печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту.

В обґрунтування поданого клопотання представник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано.

У судове засідання представник не з`явився.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту, зазнаив, що досудове розслідування триває, а вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000603 від 06.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 189, ст. 14 ч. 1 ст. 187 КК України.

Як вбачається з матеріалів, органом досудового розслідування встановлюються обставини створення на території Харківської області злочинної організації (більш відомої в кримінальних колах як «ОЗГ Залютінські»), учасники якої вчиняють тяжкі та особливо тяжкі злочини, зокрема: крадіжки, грабежі, розбої, вимагання, вбивства, нанесення тяжких тілесних ушкоджень, а також інші насильницькі та корисливі злочини, зокрема, пов`язані із вимаганням грошей у підприємців за нібито організацію їхньої безпеки та охорони (так зване «кришування») шляхом погроз застосуванням насильства щодо них та близьких родичів, а також застосуванням такого насильства.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі проведення оперативно-розшукових заходів орган досудового розслідування вважає, що до вчинення кримінальних правопорушень причетний ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/30080/24-к від 12.07.2024 накладено арешт на майно.

03.07.2024 постановою слідчого вказане майно, зокрема, мобільний телефон «Iphone 15 Pro Max», IMEI: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон «ZTE»; флеш-накопичувач «SP 16 Gb»; посвідчення добровольця територіальної оборони «Мусульманський корпус Кавказ» на ім`я ОСОБА_5 ; три сім-картки оператора «лайфселл»; номерний знак НОМЕР_4 до транспортного засобу.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Так, відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зокрема, слідчому судді докази обставин, на які посилається представник, не надані.

Разом з тим, з матеріалів клопотання та заперечень прокурора вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000603 триває, встановлюються обставини вчинення кримінальних правопорушень та встановлення осіб, причетних до його вчинення.

Крім того, арештоване майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки може бути засобом вчинення злочину, а відтак підпадає під ознаки, визначені ч. 1 ст. 96-2 КК України, тому відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, аналізуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається представник є предметом перевірки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000603, а сам арешт, накладений з метою збереження речових доказів по суті являє собою форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов?язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні та не пов?язується з особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1