Провадження №1-во/369/21/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді Янченка А.В., при секретарі судового засідання Кубарській Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву потерпілої сторони ОСОБА_1 про внесення виправлень в ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2024 року по справі № 369/12178/24, -

ВСТАНОВИВ:

23.07.2024 року ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі № 369/12178/24 постановлено скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Києво-Святошинської окружної прокуратури - повернути особі, яка її подала.

29.07.2024 року потерпіла сторона ОСОБА_1 через канцелярію суду зареєструвала заяву про виправлення описки.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що при підготовці друкованого тексту ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2024 року у справі № 369/12178/24 допущено описку, а саме не вірно зазначено «скаржник ОСОБА_1 », замість вірного «потерпіла сторона ОСОБА_1 ».

Відповідно до ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст. ст. 371, 379 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2024 року по справі № 369/12178/24, зазначивши вірно «потерпіла сторона ОСОБА_1 », замість не вірно зазначеного «скаржник ОСОБА_1 ».

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя А.В. Янченко