Справа №583/2444/23 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/97/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - арешт майна
УХВАЛА

Іменем України

08 липня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 583/2444/23 за апеляційною скаргою представника власника майна ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 23.10.2023 про арешт майна,

установила:

Ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 23.10.2023 було задоволене клопотання слідчого та накладено арешт на майно в кримінальному провадженні № 0000422 від 30.05.2023 за ч. 4 ст. 185, ст. 290, ч. 1 ст. 292 КК.

20.11.2023 на вказану ухвалу слідчого судді до Сумського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга представника власника майна ОСОБА_7 , в якій останній просив поновити строк на апеляційне оскарження та обґрунтував це тим, що процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення слідчого судді він пропустив з поважних причин.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від представника власника майна ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_8 надійшли письмові заяви про проведення судового засідання у їх відсутність, а від інших осіб будь-яких клопотань, у тому числі і про відкладення розгляду, до суду апеляційної інстанції не надходило, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у відсутність сторін провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання представника власника майна задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв учасників кримінального провадження (заявника, потерпілого), iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують реальну можливість використати вci передбачені законом засоби для реалізації права на справедливий суд.

Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»), а «…безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» (рішення від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України»).

Тобто, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку необхідне розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

23.10.2023 слідчим суддею Охтирського міськрайонного суду Сумської області було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на майно в кримінальному провадженні № 0000422 від 30.05.2023 за ч. 4 ст. 185, ст. 290, ч. 1 ст. 292 КК, а судовий розгляд клопотання був проведений без виклику власника (володільця) майна ОСОБА_9 та її представника.

Копію ухвали слідчого судді власник (володілець) майна ОСОБА_9 отримала 30.10.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. к. п. 50). При цьому п`ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді суду першої інстанції спливав 04.11.2024.

Вже після спливу процесуального строку власник (володілець) майна ОСОБА_9 звернулась до адвоката ОСОБА_7 , з яким 07.11.2023 і уклала договір про надання правової допомоги.

Але і адвокат ОСОБА_7 також пропустив п`ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді суду першої інстанції, який для нього закінчився 12.11.2024.

Тільки 20.11.2023 представник власника майна ОСОБА_7 звернувся з апеляційною скаргою до Сумського апеляційного суду, не зазначивши обставин, які б свідчили про наявність об`єктивних і дійсно поважних причин, які б у свою чергу перешкодили своєчасно оскаржити в апеляційному порядку рішення слідчого судді суду першої інстанції.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне відмовити представнику власника майна ОСОБА_7 у поновленні строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити представнику власника майна ОСОБА_10 у задоволенні його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 23.10.2023.

Повернути представнику власника майна ОСОБА_10 його апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4