Провадження №: 1-кп/755/1265/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "27" червня 2024 р.

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах кримінального провадження відомості відносно якого внесені до ЄРДР №0001549 від 02.05.2024 за обвинуваченням :

за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дружківка, Донецької області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженню №0001549 від 02.05.2024 року, затверджений прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва 19.06.2024 року.

Дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України, заслухавши прокурора, який доповів про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, обвинуваченого, який не заперечував проти призначення, суд вважає, що є достатні підстави для призначення судового розгляду з урахуванням наступного:

Обвинувальний акт, складений слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, при цьому зазначив, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були наявні під час досудового розслідування не зникли, тому вважає за доцільне обрати обвинуваченому саме такий запобіжний захід з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник не заперечували проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду приходить до наступного:

відповідно до рішення Конституційного суду України «Конституційний Суд України вважає, що продовження судом під час підготовчого судового засідання застосування заходів забезпечення кримінального провадження щодо запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою за відсутності клопотань прокурора порушує принцип рівності усіх учасників судового процесу, а також принцип незалежності та безсторонності суду, оскільки суд стає на сторону обвинувачення у визначенні наявності ризиків за статтею 177 Кодексу, які впливають на необхідність продовження тримання під вартою на стадії судового провадження у суді першої інстанції. Коли суддя за відсутності клопотань сторін (прокурора) ініціює питання продовження тримання обвинуваченого під вартою, він виходить за межі судової функції і фактично стає на сторону обвинувачення, що є порушенням принципів незалежності і безсторонності судової влади.

Враховуючи наведене, Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення третього речення частини третьої статті 315 Кодексу не відповідає статті 55, частині першій статті 126 та пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України.»

Аналіз вище вказаного рішення Конституційного Суду України свідчить про те, що відповідно до частини третьої статті 315 Кодексу під час підготовчого судового засідання суд за клопотаннями учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (перше речення); при розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом 11 «Заходи забезпечення кримінального провадження» Кодексу (друге речення); за відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим (третє речення).

Дія положення третього речення частини третьої статті 315 КПК України, як вбачається з його змісту, поширюється на всі види заходів забезпечення кримінального провадження, які були обрані щодо підозрюваної особи на стадії досудового розслідування.

Отже, відповідно до вказаного положення Кодексу допускається під час судового провадження у суді першої інстанції при підготовчому судовому засіданні продовження дії таких запобіжних заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжні заходи у виді домашнього арешту та тримання під вартою, без перевірки обґрунтованості підстав їх застосування.

Однак продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, закріпленого у частині другій статті 29 Конституції України, згідно з якою „ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом".

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписами статті 177 КПК України підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом..

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.

Суд вважає, що зазначені у промові прокурора ризики існують, з огляду на обставини кримінального правопорушення та тяжкість інкримінованого обвинуваченому правопорушення.

Отже, прокурором у судовому засіданні доведено, що лише такий запобіжний захід як тримання під вартою, зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 314-316, 331 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, у відкритому судовому засіданні 08 серпня 2024 о 12 год 30 хв. у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за участю прокурора та обвинуваченого.

Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України строком на 60 діб, до 25 серпня 2024 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: