Провадження № 1-кс/712/5153/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, гранатометника 3 штурмового відділення 3 штурмового взводу 3 штурмової роти військової частини НОМЕР_1 військової частини НОМЕР_2 , у військовому званні «молодший сержант», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого),

підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000223 від 03.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

в с т а н о в и в :

12 жовтня 2024 року до Соснівського районного суду м. Черкас звернувся слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , проходячи військову службу за призовом під час мобілізації на посаді гранатометника 3 штурмового відділення 3 штурмового взводу 3 штурмової роти військової частини НОМЕР_1 військової частини вказаної військової частини, у військовому званні «молодший сержант», діючи з прямим умислом, з мотивів тимчасово не виконувати обов`язки військової служби та з метою тимчасово ухилитися від її проходження, у порушення вимог ст. ст. 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 24.09.2022, не пізніше 08 год., в умовах воєнного стану самовільно залишив пункт тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , яка дислокувалась за адресою: АДРЕСА_2 та відправився у невідомому напрямку, проводячи час на власний розсуд, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби та не вживаючи жодних заходів до повернення у військову частину за наявності реальної можливості до цього, поки 11.10.2024 не був затриманий слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві за адресою: вул. Байди Вишневецького 17, м. Черкаси, в порядку, визначеному ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

11.10.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 5 ст. 407 КК України.

У клопотанні зазначено, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджуються зібраними доказами.

Щодо ризиків, то прокурор зазначає, що ОСОБА_4 може ухилятись від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи суворість можливого покарання.

Крім того, перебуваючи на свободі він може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема військовослужбовців своєї військової частини, які надали викривальні покази щодо вчиненого ним злочину, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Прокурор також посилається на те, що підозрюваний може іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, що може виразитися у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурюванні осіб, зокрема, з числа військовослужбовців своєї військової частини, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 підтримав клопотання та просив обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечив. Пояснив, що він не збирається ухилятись від органу досудового розслідування чи суду, а тим більше тиснути на свідків. Просив врахувати, що він учасник АТО і в 2014-2016 роках брав участь в бойових діях у складі однієї з бригад біля населених пунктів Новотроїцьке, Авдіївка, Розівка, Гранітне та має 13 контузій. У 2019 році він підписав контракт. Під час бою в 2022 році він втратив верхню щелепу та попросився відпустити його на лікування, на що командир йому відмовив. Командир також відмовився підписувати направлення на проходження військово-лікарської комісії, оскільки не вважав за необхідне це робити. За таких обставин, під час одного із звільнень він за власні кошти домовився щодо протезування верхньої

щелепи в місті Дніпрі, але на саму операцію його із міста Сміла вже не відпустили. Ураховуючи такі обставини, він самовільно залишив військову частину і поїхав на зубопротезування, яке сам і оплатив, після чого до підрозділу не повертався. Просив також врахувати, що він не переховувався і постійно перебував вдома. За цей час у нього виявили новоутворення в головному мозку та в колінному суглобі і він потребує оперативного втручання.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечила та просила застосувати запобіжний захід у виді застави в мінімально встановленому законом розмірі.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані підозрюваним медичні документи, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 03.05.2023 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 5 ст. 407 КК України відповідно до яких 24.09.2022, молодший сержант ОСОБА_4 (проживає: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ), діючи з прямим умислом, з мотивів тимчасово не виконувати обов`язки військової служби та з метою тимчасово ухилитися від її проходження, без поважних причин, в умовах воєнного стану, самовільно залишив розташування військової частини НОМЕР_1 , яка дислокувалась у АДРЕСА_2

11.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 5 ст. 407 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується заявою про вчинення кримінального правопорушення; доповіддю про самовільне залишення військової частини від 24 вересня 2022 року; актом службового розслідування від 27.09.2022 року; даними протоколу затримання ОСОБА_4 від 11.10.2024 року.

З огляду на викладене, підозра ОСОБА_4 у вчинення ним інкримінованого йому злочину за ч. 5 ст. 407 КК України є обґрунтованою.

Щодо наведених прокурором ризиків, то ризик можливого чинення підозрюваним тиску на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема на військовослужбовців своєї військової частини, є необґрунтованим.

Водночас, враховуючи ступінь тяжкості інкримінованого підозрюваного злочину та суворість можливого покарання за нього (позбавлення волі від 5 до 10 років), на думку слідчого судді, прокурором доведено ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування з метою уникнення відповідальності.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тримання під вартою.

ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За змістом ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

При вирішенні вказаного питання слідчий суддя враховує, що підозрюваний проходив військову службу у лавах ЗСУ з 2014 року та отримав декілька бойових поранень. Крім того, дослідженими медичними документами підтверджуються пояснення підозрюваного щодо операції із зубопротезування у серпні 2022 року, а також виявлення під час МРТ у серпні 2022 року новоутворення в головному мозку та колінному суглобі.

Слідчий суддя також критично оцінює надану прокурором медичну характеристику ОСОБА_4 , підписану командиром військової частини НОМЕР_1 та тво начальника медичної служби цієї ж військової частини 10 квітня 2023 року, відповідно до якої начебто було встановлено, що ОСОБА_4 здоровий, оскільки станом на 10 квітня 2023 року він вже рахувався таким, що самовільно залишив військову частину та не міг бути оглянутий тво начальника медичної служби військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевказані обставини в їх сукупності, оцінивши стан здоров`я та майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який передбачено п.2 ч.5 ст.182 КПК України, що становить 60 560 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на підозрюваного конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України тривалістю у 2 місяці.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 11 жовтня 2024 року по 09 грудня 2024 року включно.

Визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти зобов`язання на підозрюваного:

1) прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про своє місце проживання, зміну свого місця проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;

3) не відлучатися із міста Харкова без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) заборонити відвідування кафе, барів, ресторанів, дискотек та будь-яких інших розважальних закладів протягом дії запобіжного заходу.

Термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави два місяці з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків, покладених на нього слідчим суддею у разі внесення застави, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити учасникам судового засідання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1