1-кс/205/1099/24
Провадження №1-кс/205/1099/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року м.Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Дніпропетровська - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваноного ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м.Дніпро, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0001231, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, освіта середня, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, а також перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах,

В С Т А Н О В И В :

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту, у невстановлені під час досудового розслідування місці та час, придбав, особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонений PVP, яку почав зберігати при собі. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , у невстановлені під час досудового розслідування час та місці, розфасував психотропну речовину до десяти сліп пакетів, обмотав їх ліпкою стрічкою сірого кольору у згортки квадратної форми, пристосувавши таким чином психотропну речовину до подальшого збуту іншим особам.

Після цього, через невстановлений проміжок часу, продовжуючи вчиняти злочин, ОСОБА_5 вказані згортки із особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонений, у кількості десяти сліп пакетів поклав до чорного мішечку, який поклав у рюкзак та одягнувши його на себе, прибув до Новокодацького району міста Дніпра, де почав пересуватися вулицями зазначеного району, тим самим, почав незаконно зберігати при собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонений, з метою збуту.

11 вересня 2024 року, близько 17 год. 00 хв., поблизу будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 було зупинено співробітниками УПП в Дніпропетровській області та в порядку ст. 34 ЗУ «Про національну поліцію», під час проведення поверхневої перевірки, виявлено у рюкзаку чорного кольору, одягненому на ньому, чорний тканий мішечок, у якому знаходилися 10 сліп пакетів, обмотаних липкою стрічкою кольору, заповнені речовиною, схожою на психотропну речовину.

Крім того, 11 вересня 2024 року, в період часу з 20 год. 06 хв. до 20 год. 33 хв., в присутності двох понятих, проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, на якій перебував ОСОБА_5 , а саме: поблизу будинку АДРЕСА_2 , під час якого, з чорного мішечку, перебуваючого у рюкзаку, одягненому на ОСОБА_5 було вилучено 10 сліп пакетів, обмотаних липкою стрічкою сірого кольору, квадратної форми. Згідно висновку експерта № СЕ-19/104-24/37026-НЗПРАП від 12.09.2024, надана на експертизу 12.09.2024 кристалічна речовина білого кольору масою 4,5365 г, містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, PVP. Маса PVP становить 3,7236г, що відповідно до таблиці «Невеликі, великі та особливо великі розміри наркотичних засобів, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000, належить до великих розмірів.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виразились у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, з метою збуту, у великих розмірах, кваліфікуються за ч. 2 ст. 307 КК України.

11.09.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 12.09.2024 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 , заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді матеріалів провадження, зокрема:

-протоколу огляду місця події від 11.09.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого вилучено речові докази, а саме: десять сліп пакети з особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено, PVP;

-протоколу затримання ОСОБА_5 від 11.09.2024;

-постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 11.09.2024;

-протоколів допитів в якості свідків співробітників УПП в Дніпропетровській області - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 12.09.2024;

-протоколів допитів в якості свідків понятих, які були залучені під час проведення огляду місця події - ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 12.09.2024.;

-протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 12.09.2024;

-висновку експерта № СЕ-19/104-24/37026-НЗПРАП від 12.09.2024, складений за результатами проведення судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів;

-іншх зібраних під час досудового розслідування доказів, слідчий суддя доходить висновку, що вказані вище докази, у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (ризику переховування від органів досудового розслідування та суду), п.5 ч.1 ст.177 КПК України (ризик вчинення іншого кримінального правопорушення).

В даному випадку слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо того, що тяжкість можливого покарання сама по собі може бути суттєвим мотивом та підставою для підозрюваної особи переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Встановлені слідчим суддею обставини у сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі доведення його вини, свідчать про існування цілком обґрунтованого ризику та наявності у підозрюваного реальної можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Таким чином, враховуючи характер і тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 та дані про його особу, які свідчать про відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що він не буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду у даному кримінальному провадженні та не вчинить нового злочину, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризиків, а при обранні відносно підозрюваної менш суворого запобіжного заходу, останній із високою долею ймовірності може здійснити спробу переховування від органів досудового розслідування та суду а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, суд приходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень) грн. 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

1. Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м.Дніпра, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0001231, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб, тобто до 00 години 00 хвилин 08 листопада 2024 року, включно.

3. Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

4. Заставу визначити у розмірі, що становить 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

6. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд, слідчого про зміну свого місця проживання.

7. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

8. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

9. Ознайомити та вручити підозрюваного під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1