Провадження № 1-кс/752/5826/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві, клопотання заступник начальника слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні 0000912 від 18.07.2023, відносноОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рівне, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодруженого, не працюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) та ч.3 ст.15 ч.5 ст.190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання заступника начальника слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000912 від 18.07.2023. Клопотання погодив прокурор Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000912 від 18.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч.3 ст.15 ч.5 ст.190, ч.2 ст.309 КК України, з приводу вчинення шахрайських дій відносно банківських установ.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , відносно якої скеровані до суду обвинувальні акти за вчинення корисливих злочинів у складі організованої злочинної групи, на шлях виправлення не встала та за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами вчинила ряд корисливих злочинів при наступних обставинах:

Так, ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, переслідуючи корисливий мотив, маючі на меті незаконне отримання прибутку, а саме заволодіння грошовими коштами банківських установ під приводом отримання кредитів направлених на розвиток агробізнесу, в невстановлений досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 23.09.2021, перебуваючи в невстановленому місці, при допомозі невстановленої особи підшукали для прикриття своєї незаконної діяльності ТОВ «БУДІВЕЛІС», юридична адреса: м. Дніпро, вул. Мандриківська, 47, одним із видів господарської діяльності якого було вирощування зернових культур; для запобігання викриття з боку працівників правоохоронних органів, через невстановлену в ході досудового розслідування особу, отримали підроблені документи з приводу фінансової звітності ТОВ «БУДІВЕЛІС» за 2021 рік, договори земельних ділянок, довідки про виконання зобов`язань між ТОВ «БУДІВЕЛІС» та іншими суб`єктами господарської діяльності, та паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданий Корецьким РС УДМС України в Рівненській області 04.06.2013 року із вклеєною фотографією ОСОБА_10 .

Після цього ОСОБА_9 , продовжуючи свої злочинні дії, направлені на заволодіння грошовими коштами банківських установ шляхом обману та зловживанням довірою під приводом отримання кредиту на розвиток агробізнесу, діючі в групі з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, підшукали приміщення з сільгосптехнікою, яке було розташоване в с. Квіткове, Попільнянського району, Житомирської області, яке не належало ТОВ «БУДІВЕЛІС» та повинно було бути використано в подальшій шахрайській схемі, а саме зробити уяву процвітаючого підприємства перед представниками банківської установи, тим самим ввести їх в оману та шахрайським шляхом заволодіти коштами банка.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлену досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 23.09.2021, перебуваючи в невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_9 за допомогою месенджера «Телеграм» скерувала на адресу головного менеджера по роботі з клієнтами в агробізнесі АТ «Банк Кредит Дніпро» ОСОБА_12 копії завідомо підроблених документів щодо господарської діяльності ТОВ «БУДІВЕЛІС», які були попередньо підроблені невстановленою в ході досудового розслідування особою, а саме: документи з приводу фінансової звітності ТОВ «БУДІВЕЛІС» за 2021 рік, договори земельних ділянок, довідки про виконання зобов`язань між ТОВ «БУДІВЕЛІС» та іншими суб`єктами господарської діяльності, установчі документи підприємства та паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виданого Корецьким РС УДМС України в Рівненській області 04.06.2013 року із вклеєною фотографією ОСОБА_10 , тим самим ввела в оману представника банку, щодо справжності отриманих доходів підприємством, його кредитних зобов`язань та самого директора суб`єкта господарської діяльності.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_12 розпочав підготовку процесу оформлення кредитного договору. Для позитивного прийняття рішення щодо оформлення кредитного договору, ОСОБА_12 було необхідно підтвердження факту наявності на ТОВ «БУДІВЕЛІС» майна, яке перебувало на балансі підприємства. З цією метою, ОСОБА_10 , представляючись директором ТОВ «БУДІВЕЛІС» - ОСОБА_11 в супроводі ОСОБА_5 , який виконував роль водія останнього, перебуваючи в с. Квіткове, Попільнянського району, Житомирської області, продемонстрували ОСОБА_12 , раніше підшукані приміщення та сільгосптехніку, які нібито належало ТОВ «БУДІВЕЛІС», тим самим ввели останнього в оману та зробили уяву процвітаючого підприємства перед представниками банківської установи.

Будучи введеним в оману, ОСОБА_12 23.09.2021 на засіданні кредитного комітету АТ «Банк Кредит Дніпро», представив комітету ТОВ «БУДІВЕЛІС» як успішне агропромислове підприємство, продемонструвавши раніше підроблені документи ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, на підставі чого комітетом було схвалено рішення про надання ТОВ «БУДІВЕЛІС» кредитних коштів в сумі 4000000 гривень строком до 24.02.2023.

В подальшому, отримавши позитивне рішення щодо отримання кредиту, 11.10.2021 між АТ «Банк Кредит Дніпро», яке розташоване за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 32 в особі ОСОБА_12 та ТОВ «БУДІВЕЛІС» в особі директора ОСОБА_11 , яким видавав за себе ОСОБА_10 укладено кредитний договір № 111021-АЕ від 11.10.2021, згідно якого ТОВ «БУДІВЕЛІС» отримало грошові кошти в сумі 4000000 гривень строком до 24.02.2023 та договір поруки № 111021-П, згідно якого ОСОБА_11 виступав в якості поручителем по вищевказаному кредитному договору.

Після отримання грошових коштів на розрахунковий рахунок ТОВ «БУДІВЕЛІС», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та невстановлені в ході досудового розслідування особи в зазначений термін в кредитному договорі грошові кошти не повернули, тим самим шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами АТ «Банк Кредит Дніпро» в сумі 4000000 гривень, що є особливо великим розміром, якими розпорядились на власний розсуд, чим спричинили банківській установі матеріальну шкоду на загальну суму 4000000 гривень.

Крім того, ОСОБА_9 , діючи повторно за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, при допомозі невстановленої в ході досудового розслідування особи, підшукали для здійснення шахрайських дій для прикриття своєї незаконної діяльності ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО», юридична адреса: м. Дніпро, пров. Яворницького Дмитра, 54, офіс 512 та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ», юридична адреса: м. Дніпро, вул. Калинова, 82А, одним із видів господарської діяльності яких є вирощування зернових культур; для запобігання викриття з боку працівників правоохоронних органів, через невстановлену в ході досудового розслідування особу, отримали підроблені документи з приводу фінансової звітності ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» за 2023 рік та паспорт громадянина України № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 із фотографією ОСОБА_10 .

Після цього ОСОБА_9 , продовжуючи свої злочинні дії, направлені на заволодіння грошовими коштами банківських установ шляхом обману та зловживанням довірою під приводом отримання кредиту на розвиток агробізнесу, в групі з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, підшукали приміщення з сільгосптехнікою, яке було розташоване в м. Підгайці, Підгаєцького району, Тернопільської області, яке не належало жодному з підприємств ні ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» та повинно було бути використано в подальшій шахрайській схемі, а саме зробити уяву процвітаючого підприємства перед представниками банківської установи, тим самим ввести їх в оману та шахрайським шляхом заволодіти коштами банка.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 07.02.2024, перебуваючи в невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_9 за допомогою електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_4 скерувала на адресу головного менеджера по роботі з клієнтами в агробізнесі АТ «Банк Кредит Дніпро» ОСОБА_14 копії завідомо підроблених документів щодо господарської діяльності ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ», які були попередньо підроблені невстановленою в ході досудового розслідування особою, а саме: документи з приводу фінансової звітності ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» за 2023 рік та паспорт громадянина України № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 із фотографією ОСОБА_10 , тим самим намагались ввести в оману представника банку, щодо справжності отриманих доходів підприємством, його кредитних зобов`язань та самого директора суб`єкта господарської діяльності.

Однак шахрайські дії ОСОБА_9 в групі з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами були виявлені ОСОБА_14 та інформація про готування до вчинення особливо тяжкого злочину була передана у відділ протидії шахрайств АТ «Банк Кредит Дніпро», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 32 та в правоохоронні органи з метою документування злочинних дій вказаних осіб.

В подальшому було обрано головного менеджера по роботі з клієнтами агробізнесу АТ «Банк Кредит Дніпро» ОСОБА_15 , який діяв під контролем правоохоронних органів, для початку підготовки процесу оформлення кредитного договору та спілкування з ОСОБА_9 та іншими членами групи.

Так, діючи під контролем правоохоронних органів, ОСОБА_15 , повідомив ОСОБА_10 , який представлявся директором ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» - ОСОБА_13 , що для позитивного прийняття рішення щодо оформлення кредитного договору, останньому необхідно було надати підтвердження факту наявності на ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» майна, яке перебувало на балансі підприємств. З цією метою, дотримуючись раніше розробленого злочинного плану, ОСОБА_10 , представляючись директором ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» - ОСОБА_13 в супроводі ОСОБА_5 , який виконував роль водія останнього, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , продемонстрував представникам банківської установи, в тому числі ОСОБА_15 , який діяв під контролем правоохоронних органів, раніше підшукані приміщення та сільгосптехніку, які нібито належало ОСОБА_13 , тим самим намагався ввести їх в оману та зробити уяву процвітаючого агропромислового бізнесу перед представниками банківської установи.

В подальшому, з метою створення уяви у ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та інших невстановлених в ході досудового розслідування осіб, що їх злочинні дії не були викриті ні працівниками банку, ні правоохоронними органами, ОСОБА_15 , діючи під контролем правоохоронних органів, 04.04.2024 організував засідання кредитного комітету АТ «Банк Кредит Дніпро», представив комітету ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» як успішні агропромислові підприємства, продемонструвавши раніше підроблені документи членами організованої злочинної групи, на підставі чого комітетом було схвалено рішення про надання ТОВ «ВІП АГРО ДНІПРО» та ТОВ «КРАКЕН ШЕЛЛ» кредитних коштів в сумі 25000000 гривень строком до 25.04.2026.

Отримавши позитивне рішення щодо отримання кредиту, ОСОБА_9 в групі з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, зробили всі необхідні дії для отримання кредиту в АТ «Банк Кредит Дніпро», який розташований м. Київ, вул. Жилянська, 32, в сумі 25000000 гривень, однак довести свої злочинні дії до кінця не змогли, так як були затриманні працівниками поліції.

Отже, ОСОБА_9 за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та невстановленими в ході досудового розслідування особами, діючи повторно здійснили незакінчений замах на шахрайське заволодіння грошовими коштами АТ «Банк Кредит Дніпро» в сумі 25000000 гривень, що є особливо великим розміром.

26.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) та ч. 3 ст.15 ч.5 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.04.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів до 24.06.2024 із альтернативою внесення застави в сумі 908400 грн.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.06.2024 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 26.07.2024 включно із альтернативою внесення застави в сумі 908400 гривень.

Постановою керівника Голосіївської окружної прокуратури м. Києва від 18.06.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, а саме до 26.07.2024.

Наразі до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва подано клопотання про продовження строку досудового розслідування до 6 місяців.

Також слідчий зазначає, що під час досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_5 встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 ст. 177 КПК України, які наразі не зникли та продовжують існувати.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування; виключно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, які продовжують існувати, слідчий просить продовжити щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб; у разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою (викликом) залежно від стадії кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з підозрюваними: ОСОБА_10 , ОСОБА_9 ; свідками: ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_16 та представником потерпілого ОСОБА_17 .

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити. Зазначив, що ОСОБА_5 частково визнає свою вину по одному епізоду кримінального провадження вчинення якого інкримінується останньому.

Захисник підозрюваного заперечив проти клопотання. Зазначив, що ОСОБА_5 має позитивну характеристику, має намір працевлаштуватись на роботу, визнає провину та співпрацює зі слідством. Також захисник вказав, що нещодавно ОСОБА_5 був обстежений лікарем, який надав підозрюваному рекомендації щодо здійснення операції після ДТП, що на думку захисника, унеможливлює подальше тримання під вартою ОСОБА_5 . Крім того, захисник вказав про непомірність визначеної щодо підозрюваного застави. На підставі зазначеного захисник просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою; застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб із покладенням на підозрюваного обов`язків, з передбаченого ч. 5 ст. 194 КПК України переліку. Письмові заперечення захисника долучено до матеріалів клопотання.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, підтверджено, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000912 від 18.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018), ч.3 ст.15 ч.5 ст.190, ч.2 ст.309 КК України, з приводу вчинення шахрайських дій відносно банківських установ.

26.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) та ч. 3 ст.15 ч.5 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.04.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів до 24.06.2024 із альтернативою внесення застави в сумі 908400 грн; в разі внесення застави на підозрюваного покладено обов`язки з передбаченого ч. 5 ст. 194 КПК України переліку.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.06.2024 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 26.07.2024 включно із альтернативою внесення застави в сумі 908400 гривень.

У частині 1 статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Відповідно до частини 3 цієї статті, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом, в цьому випадку сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_5 , слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри.

Як встановлено вище, 26.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) та ч. 3 ст.15 ч.5 ст.190 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбаченихч.4 ст.190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018) та ч.3 ст.15 ч.5 ст.190 КК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вирішуючи питання обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя дослідив такі докази, копії яких долучено до матеріалів клопотання зокрема: протоколи допиту свідків; протокол впізнання; протоколи НСРД; інші відомості, долучені до клопотання.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього документи кримінального провадження, разом із поясненнями прокурора у судовому засіданні, у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити зазначені вище кримінальні правопорушення.

Щодо продовження запобіжного заходу та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що продовжують існувати ризики того, що підозрюванийОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Прокурором обґрунтовано, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду не зменшився та залишається бути актуальним, виходячи з таких підстав.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, які у відповідності до положень ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад десять років.

Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочинів у вчинені яких підозрюється ОСОБА_5 , обставини вчинення інкримінованих йому злочинів, особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Посилання захисника на міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність у нього родини й утриманців, не нівелюють ризик переховування підозрюваного.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі на значний строк у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Вказані обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження підтверджують наявність ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду, який не зменшився та продовжує бути актуальним.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Згідно відомостей клопотання, наразі органом досудового розслідування не віднайдені всі речі та документи, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, тому ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою приховування чи зниження доказів, які можуть вказувати на його причетність до кримінальних правопорушень, та які мають доказове значення для досудового розслідування.

Враховуючи зазначене, ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжує бути актуальним.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи обізнаністьОСОБА_5 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час продовжує існувати загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків з метою ненадання органу досудового розслідування достовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Оцінюючи актуальність ризиків, передбачених п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб та обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, а також характеристику підозрюваного; на переконання слідчого судді ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання збиранню стороною обвинувачення доказів та вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, продовжують існувати.

В судовому засіданні захисник підозрюваного заперечуючи проти продовження відносно ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою звертав увагу слідчого судді на рекомендації лікаря щодо необхідності здійснення ОСОБА_5 операції після ДТП.

Разом з тим, посилаючись на вказані обставини, захисник не надав слідчому судді відомостей, що свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_5 , з огляду на наявні у нього захворювання (травми), у недостатній мірі або взагалі позбавлений можливості отримувати належну медичну допомогу в установі слідчого ізолятора. Доказів того, що підозрюваному відмовлено у праві на отримання необхідної медичної допомоги поза межами установи слідчого ізолятора, слідчому судді не надано.

Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22.07.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000912 продовжено до шести місяців, тобто до 26.10.2024 включно.

Згідно відомостей клопотання, обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, є необхідність проведення та/або завершення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, необхідних для встановлення обставин кримінального правопорушення. Зокрема, у кримінальному провадженні необхідно здійснити такі слідчі, процесуальні дії: провести тимчасові доступи до речей та документів, які містяться у операторів стільникового зв`язку; проаналізувати отримані дані від операторів стільникового зв`язку; завершити розсекречування матеріалів проведених негласних слідчих (розшукових) дій та процесуальних рішень, які стали підставою для проведення НСРД (доручення, клопотання, постанови, ухвали); провести огляд та аналіз розсекречених матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій та надати належну правову оцінку діям усіх осіб, які на них зафіксовані; з урахуванням проведених експертиз, слідчих (розшукових), у тому числі негласних та процесуальних дій, а також здобутих доказів, скласти та здійснити повідомлення про зміну підозри та про нову підозру, а при встановленні інших, причетних до скоєння кримінальних правопорушень осіб, повідомити їм про підозру; скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, копії яких вручити підозрюваним та їх захисникам.

Виходячи з того, що строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 26.10.2024 включно, є підстави для вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих підозрюваному злочинів та продовження існування доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, продовження застосування запобіжного заходу є необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваногоОСОБА_5 , прокурор довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Враховуючи те, що прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194, ч. 3 ст. 199 КПК України, беручи до уваги наведені вище характеристики кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та вагомість встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого щодо наявності підстав, що виправдовують подальше тримання підозрюваногоОСОБА_5 під вартою, що зможе запобігти зазначеним вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Строк тримання під вартою підозрюваного слід визначити строком на 60 днів, тобто до 21.09.2024 до 07 год. 50 хв.

Продовження строку тримання під вартою не є безальтернативним запобіжним заходом, оскільки передбачає в якості альтернативи заставу.

Основним критерієм при визначенні розміру застави має бути не розмір завданої інкримінованим кримінальним правопорушенням шкоди, та достатність розміру застави задля запобігання втечі підозрюваного та гарантування забезпечення його належної процесуальної поведінки. Однак, при цьому обов`язково має враховуватись майновий стан підозрюваного, щоб запобігти унеможливленню виконання такої застави. Вказане узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема, позицією, викладеною у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 та справі «Гафа проти Мальти» від 22.05.2018.

Сукупний строк перебування ОСОБА_5 під вартою становить майже три місяці і до теперішнього часу застава не внесена. Вказане може свідчити про відсутність у нього можливості внести заставу саме в такому розмірі.

Слідчий суддя враховує, що за своїм змістом альтернативний запобіжний захід має бути реальним, а не декларативним, підозрюваний повинен мати реальну змогу внести кошти у визначеному судом розмірі. Відсутність такої змоги виключає альтернативність запобіжного заходу у вигляді застави.

До уваги також слід взяти те, що ОСОБА_5 проявляє належну процесуальну поведінку та співпрацює зі слідством, проти чого не заперечував прокурор в судовому засіданні.

Разом з тим, сума застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яку просив встановити захисник підозрюваного, є занадто низькою та, на думку слідчого судді, не здатна запобігти існуючим ризикам.

Враховуючи зазначене, за наслідками розгляду клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність зменшення розміру застави підозрюваному до 135 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 408 780,00 грн., після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти. Слідчий суддя вважає, що така сума застави здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірною для нього.

За встановлених обставин, на підставі норм абзацу другого ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням існуючих ризиків, у разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 мають бути покладені наступні обов`язки, необхідність яких була доведена прокурором і які були зазначені в попередній ухвалі про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: прибувати за кожною вимогою (викликом) до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з підозрюваними: ОСОБА_10 , ОСОБА_18 ; свідками: ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_16 та представником потерпілого ОСОБА_17 . Строк дії зазначених обов`язків слід визначити до 21.09.2024 включно.

З огляду на викладене клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 115, 132, 177, 178, 182, 183, 193-197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, а саме по 21.09.2024 року до 07 год. 50 хв., включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить 135 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 408 780, 00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ , р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою (викликом) до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватися від спілкування з підозрюваними: ОСОБА_10 , ОСОБА_18 ; свідками: ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_16 та представником потерпілого ОСОБА_17 .

Строк дії обов`язків визначити до 21.09.2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Голосіївської окружної прокуратури м.Києва.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1