УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/2705/24

31 жовтня 2024 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000039 від 21 березня 2024 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України.

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Костопільського районного суду Рівненської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000039 від 21 березня 2024 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України.

28 жовтня 2024 року представник потерпілого - адвокат ОСОБА_4 подав до суду клопотання про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказавши на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.405 КК України, а тяжкість покарання яке йому загрожує, заподіяння ушкоджень начальникові, у зв`язку з виконанням ним обов`язків з військової служби, із застосуванням зброї, вчинене в умовах воєнного стану та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України вказують на наявність підстав для застосування запобіжного заходу .

Представник потерпілого, адвокат ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні підтримав подане ним клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав зазначених в ньому.

Прокурор вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляд і тримання під вартою відніс на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки представник потерпілого не є суб`єктом звернення до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу .

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши позиції учасників кримінального провадження, дослідивши мотиви клопотання , прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно правил ст. 132 КПК України правом на подання клопотання про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження наділені лише слідчий та прокурор.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Зі змісту ст.184 КПК України вбачається, що запобіжні заходи під час досудового розслідування застосовуються за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або за клопотанням прокурора слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого воно здійснюється.

Тобто право на звернення до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу до відповідної особи мають згідно із положеннями ч.4 ст.176, ч.1 ст.184 КПК України виключно прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. Інші учасники кримінального провадження такого права не мають.

Відповідно до норми ст. 331 КПК України, яка є спеціальною щодо вирішення питання про обрання запобіжного заходу під час судового розгляду, потерпілий та його представник не наділені правом подавати клопотання про застосування запобіжного заходу обвинуваченому.

Із змісту даної статті слідує, що під час судового розгляду про застосування запобіжного заходу з таким клопотанням може звернутись лише прокурор.

Таким чином, кримінальним процесуальним законом не передбачено права потерпілого чи його представника на звернення до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу,

З урахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що клопотання представника потерпілого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 196, 331, 369 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника потерпілого-адвоката ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1