Справа № 991/7940/24
Провадження № 1-кс/991/7978/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Київ скарг у адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, що полягає у не розгляді клопотання про проведення слідчих дій (в порядку ст. 220 КПК України),

установив:

27.08.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, що полягає у не розгляді клопотання про проведення слідчих дій, у межах кримінального провадження № 0000171 від 11.04.2024 (Вих. № 17405468 від 13.08.2024).

02.09.2024 слідчим суддею ОСОБА_1 було заявлено самовідвід у справі № 991/7940/24. Відповідно до ухвали судді Вищого антикорупційного суду від 12.09.2024 відмовлено у задоволенні заяви слідчого судді ОСОБА_1 про самовідвід у справі № 991/7940/24 за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, що полягає у не розгляді клопотання про проведення слідчих дій.

І. Зміст скарги

У поданій скарзі адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 13.08.2024 ним направлено на електронну пошту Національного бюро клопотання про проведення допиту свідка ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 0000171 від 11.04.2024 у режимі відео- або телефонної конференції (Вих. № 17405468 від 13.08.2024). Далі, 16.08.2024 на електронну пошту адвоката надійшов лист cтаршого детектива Національного бюро ОСОБА_5 із відповіддю на його клопотання про допит свідка ОСОБА_4 (Вих. № 515-296/23885).

Однак, станом на дату звернення (27.08.2024) зі скаргою, допит в свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції не проведено та детективом не винесено вмотивованої постанови про відмову або часткову відмову в задоволенні клопотання адвоката від 13.08.2024.

Детективами Національного бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000171 від 11.04.2024. Адвокат зазначає, що його клієнту ОСОБА_4 стало відомо про спроби детективів Національного бюро здійснити слідчі (розшукові) дії. Так, 07.08.2024 на електронну адресу AT «БАНК АЛЬЯНС» надійшов лист Національного бюро (Вих. № 515-296/22303) щодо повідомлення про виклик до детектива та забезпечення прибуття для проведення слідчих (розшукових) дій ОСОБА_4 , з повісткою про виклик.12.08.2024 АТ «БАНК АЛЬЯНС» надано відповідь Національному бюро про неможливість забезпечити прибуття ОСОБА_4 , оскільки він не перебуває на робочому місці та фактично від початку повномасштабного вторгнення залишив територію України і проживає на території Австрійської Республіки.

13.08.2024 адвокат направив на електронні скриньки Національного бюро заяву про повідомлення місця перебування ОСОБА_4 та надання додаткових відомостей, де зазначив місце проживання ОСОБА_4 в Австрійській Республіці: АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою про реєстрацію від 16.11.2023. З березня 2023 року ОСОБА_4 є резидентом Австрійської Республіки та він не може залишити місце проживання за кордоном, оскільки проживає там із малолітньою дитиною та вагітною дружиною. Відтак, з урахуванням цих обставин він не може прибути за викликом детектива Національного бюро. Однак, ОСОБА_4 зацікавлений в повному, об`єктивному та неупередженому досудовому розслідуванні у межах кримінального провадження № 0000171, у зв`язку з чим було направлено клопотання детективу про проведення допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції (Вих. № 17405468 від 13.08.2024).

Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що системний аналіз законодавчих норм беззаперечно свідчить, що слідчий, прокурор, наділений повноваженнями прийняти рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування. Крім того, з метою забезпечення оперативності кримінального провадження, КПК України надає можливість слідчому, прокурору проводити опитування в режимі відео- або телефонної конференції. Підставами для цього, є знаходження особи у віддаленому від місця проведення розслідування місці. Відтак, адвокат вбачав необхідність проведення допиту ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції.

Із листа старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 вбачається, що він прийняв рішення про необхідність проведення допиту свідків через програму Zoom в режимі відеоконференції та запропонував провести опитування ОСОБА_4 19.08.2024 об 11:30 (Вих. № 515-296/23885 від 16.08.2024). Цього ж дня, під час розмови з детективом адвокат повідомив, що 19.08.2024 він не має можливості доєднатися до відеоконференції та надавати професійну правову допомогу через свою робочу зайнятість. Також адвокат додав, що він має з`ясувати у ОСОБА_4 чи має він змогу доєднатися до відеоконференції через програму Zoom у визначену дату, час. Після цього, співрозмовники дійшли згоди, що найближчим часом адвокат повідомить детективу про узгодженість чи не узгодженість дати, часу проведення допиту. Потім адвокат повідомив детективу, що наразі відсутній зв`язок із ОСОБА_4 .

19.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив на електронну пошту старшого детектива Національного бюро лист щодо узгодження дати й часу проведення слідчих (розшукових) дій, а саме допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відеоконференції через програму Zoom (Вих. № 17413562 від 19.08.2024). У листі зазначено, що зважаючи на професійну занятість адвокатів, поточну зайнятість ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , адвокат запропонував відразу декілька можливих варіантів дат для проведення допиту свідка ОСОБА_4 (26.08.2024 об 15:00 або 27.08.2024 об 14:00).

19.08.2024 старший детектив Національного бюро ОСОБА_5 (Вих. № 515-296/23987) надіслав лист адвокату, у якому з метою забезпечення оперативності кримінального провадження, запропонував провести опитування ОСОБА_6 та ОСОБА_4 в режимі відеоконференції 20.08.2024, у будь-який зручний час. У разі неможливості проведення відеоконференції у вищевказану дату, детективом було запропоновано ОСОБА_4 та ОСОБА_6 надати письмові пояснення з приводу відомих їм обставин кримінального правопорушення у провадженні № 0000171.

20.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив старшому детективу Національного бюро повторний лист щодо узгодження дати й часу проведення слідчих (розшукових) дій, а саме допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відеоконференції через програму Zoom (Вих. № 17413666). Однак, відповіді на нього не отримав.

З урахуванням приписів ст. 220 КПК України, належними формами реагування на клопотання про проведення допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції (№ 17405468 від 13.08.2024) є або його задоволення або винесення вмотивованої постанови про відмову або часткову відмову у його задоволенні. Проте, у цьому випадку детектив вчинив дії: 16.08.2024 надав відповідь на клопотання про можливість проведення допиту свідків через програму Zoom; 19.08.2024 не надав можливості адвокату погодити час проведення допиту свідка ОСОБА_4 . Відтак, з огляду на відсутність постанови про повну чи часткову відмову у задоволенні клопотання детективом, а листи від 16.08.2024 та 19.08.2024 не можуть вважатись належним процесуальним реагуванням на клопотання про проведення допиту свідка ОСОБА_4 від 13.08.2024, тому детективом вчинена бездіяльність, яка передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

З огляду на вимоги ст. 220, п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України, свідок ОСОБА_4 є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, оскільки щодо нього здійснюються процесуальні дії та адвокат має право на подання клопотання. Порядок виклику свідка для участі в допиті регламентований ст. 133, 135 КПК України, тобто передбачений кримінальним процесуальним законодавством та є процесуальною дією. Тобто, детектив Національного бюро 07.08.2024 здійснив процесуальну дію стосовно ОСОБА_4 та викликав його на допит як свідка, внаслідок чого той є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування. Зауважує, що ОСОБА_4 є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються не тільки, внаслідок здійснення щодо нього процесуальних дій, а й тим, що ОСОБА_4 має обов`язок прибути за викликом до детектива, як зазначено у п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України.

Отже, у встановлений ст. 220 КПК України строк детектив Національного бюро не відреагував в належній процесуальній формі (постанова про повну чи часткову відмову у задоволенні та не проведення допиту свідка), тому існує факт бездіяльності. Адвокат вважає, що внаслідок не розгляду клопотання від 13.08.2024, детективи Національного бюро затягують час та порушують стандарти швидкого розслідування кримінального провадження № 0000171, що призводить до порушення засад законності кримінального провадження та принципу розумності строків.

Враховуючи викладене, керуючись положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, адвокат ОСОБА_3 просив зобов`язати детектива Національного бюро у кримінальному провадженні № 0000171 від 11.04.2024 розглянути його клопотання про проведення слідчих дій (в порядку ст. 220 КПК України) (Вих. № 17405468 від 13.08.2024) у передбачений законом порядок та спосіб, провести допит свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції, а також письмово повідомити про результати розгляду клопотання адвоката.

ІІ. Позиції учасників провадження

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , просив подану скаргу задовольнити. На його переконання, він має право на звернення з даною скаргою, з огляду на вимоги ст. 220 КПК України, оскільки є представником особи ( ОСОБА_4 ), права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000171, оскільки з моменту направлення листа детективом Національного бюро за адресою працевлаштування ОСОБА_4 , розпочалось вчинення процесуальних дій відносно свідка. Першочергово саме детектив Національного бюро був ініціатором допиту ОСОБА_4 . Зокрема, з цього моменту в його клієнта виник обов`язок з`явитись до детектива та надати свої свідчення. Отже, ОСОБА_4 скористався своїм правом на подачу такого клопотання, а детектив, розглядаючи клопотання від 13.08.2024, погодився на такий формат допиту, проте з визначенням попередньої дати. Отже, детектив надав можливість провести допит (після погодження дати з адвокатом), але у подальшому відмовив у проведенні допиту. Адвокат зазначає, що його клопотання від 13.08.2024 має ознаки того, що воно розглянуто детективом. Однак, подальша сукупність рішень детектива призвела до відмови в проведенні слідчої дії. На його переконання, бездіяльність детектива існує у фактичній відмові проведення допиту його клієнта та відмові в задоволенні клопотання адвоката. Вказує, що в даному випадку сама бездіяльність полягає в неналежному розгляді клопотання, зокрема мала бути би постанова про відмову або про часткову відмову у задоволенні клопотання, або проведення допиту за погодженням з адвокатом.

02.09.2024 від старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 надійшло письмове заперечення на скаргу (Вх. № 33649/24), у якому він просив відмовити в задоволенні скарги. Зазначив, що 22.08.2024 було завершено досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а зібрані під час досудового розслідування докази визнані достатніми для складання обвинувального акту. Є необґрунтованими твердження адвоката ОСОБА_3 про те, що бездіяльність детектива може бути зумовлена не лише невчиненням процесуальної дії в межах встановлених КПК України строків, а й неналежним розглядом клопотання сторони захисту, оскільки адвокат та ОСОБА_4 не є стороною захисту у кримінальному провадженні № 0000171 від 11.04.2024, тому не наділені правом сторони захисту заявляти клопотання про виконання будь-яких процесуальних дій. Зокрема, ОСОБА_4 не є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000171, у зв`язку з чим не вбачається передбачених законних підстав для розгляду зазначеного клопотання від 13.08.2024 в порядку ст. 220 КПК України. Окрім цього, є необґрунтованим прохання адвоката зобов`язати детектива провести допит свідка ОСОБА_4 , оскільки відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши зміст скарги та додані до неї матеріали, письмові заперечення старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 , заслухавши адвоката ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Так, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, на який у своїй скарзі посилається адвокат ОСОБА_3 , визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Вказана норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Аналіз норм кримінального процесуального законодавства свідчить, що бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає чотири обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію;

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк;

3) з клопотанням про проведення процесуальної дії звернулася особа, що має на це право;

4) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй (ч. 1, 2 ст. 220 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України, під процесуальним керівництвом прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000171 від 11.04.2024.

Із долучених адвокатом та старшим детективом матеріалів вбачаються такі факти та обставини:

- 07.08.2024 старшим детективом Національного бюро ОСОБА_5 до АТ «БАНК АЛЬЯНС» надіслано лист про необхідність допиту в якості свідків працівників банку, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , з приводу відомих їм обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні № 0000171, з доданими повістками про виклик вказаних осіб. Також, старший детектив просив вжити заходів щодо повідомлення вказаних осіб про виклик до детектива Національного бюро та забезпечити їх прибуття для проведення слідчих (розшукових) дій. Відповідно до повістки про виклик, ОСОБА_4 викликався до старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 на 12.08.2024 о 14:00;

- 12.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив на електронну пошту Національного бюро заяву про повідомлення місця перебування клієнта та надання додаткових відомостей (Вих. № 17405467 від 12.08.2024), у якій зазначив, що ОСОБА_4 проживає за кордоном та проінформував щодо готовності останнього брати участь у слідчих та процесуальних діях, в яких здійснено його виклик в порядку, строки та спосіб, визначений чинними міжнародно-правовими договорами, ратифікованими Україною та КПК України;

- ОСОБА_4 проживає у Австрійській Республіці, за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується реєстрацією та дозволом на проживання;

- 13.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив на електронну пошту Національного бюро клопотання про проведення слідчих дій, а саме допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції (Вих. № 17405468 від 13.08.2024). У цьому клопотанні адвокат просив провести допит свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції, та/або провести допит за допомогою аудіовізуального зв`язку в Zoom за визначеним детективом/прокурором посиланням. Також, під час допиту свідка у режимі відео- або телефонної конференції просив забезпечити право ОСОБА_4 на користування правовою допомогою адвокатів під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій;

- 16.08.2024 старший детектив Національного бюро ОСОБА_5 відповів на клопотання адвоката про допит свідка ОСОБА_4 (Вих. № 515-296/23885) та зазначив, що ОСОБА_4 не є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000171, у зв`язку з чим не вбачається підстав для розгляду клопотання від 13.08.2024 в порядку ст. 220 КПК України. Однак, виникла необхідність допитати у якості свідка ОСОБА_4 та 07.08.2024 було скеровано повістку за його місцем роботи (АТ «БАНК АЛЬЯНС») про виклик до детектива Національного бюро. З урахуванням інформації, наданої адвокатом про те, що ОСОБА_4 з 09.03.2024 залишив територію України та постійно проживає на території Австрійської Республіки, з метою забезпечення оперативності кримінального провадження, відповідно до ч. 11 ст. 232 КПК України, детектив вважав необхідним провести опитування ОСОБА_4 19.08.2024 об 11:30. Опитування планувалось здійснити через програму Zoom в режимі відеоконференції, посилання якого буде надано додатково у застосунку WhatsApp за номером мобільного телефону адвоката ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У разі необхідності час проведення опитування може бути узгоджено додатково за номером мобільного телефону детектива;

- із знімку (скріншоту) мобільного телефону адвоката вбачається, що 16.08.2024 було здійснено вхідний та вихідний телефонний дзвінок з абонентом «детектив ОСОБА_8 »;

- 19.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив на електронну пошту старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 лист щодо узгодження дати й часу проведення слідчих (розшукових) дій, а саме допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у режимі відеоконференції через програму Zoom (Вих. № 17413562 від 19.08.2024). У листі зазначено, що зважаючи на професійну занятість адвокатів, поточну зайнятість ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , адвокат запропонував відразу декілька можливих варіантів для проведення допиту свідка ОСОБА_4 (26.08.2024 о 15:00 або 27.08.2024 о 14:00);

- 19.08.2024 старший детектив Національного бюро ОСОБА_5 надіслав лист (Вих. № 515-296/23987), адресований адвокату ОСОБА_3 , у якому повідомив, що саме адвокат був ініціатором проведення слідчої дії (допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_4 в режимі відеоконференції через програму Zoom) у вказаному форматі, у зв`язку з чим слідчим прийнято рішення про можливість опитування вищевказаних осіб в порядку ч. 11 ст. 232 КПК України. Дату проведення вказаних дій призначено на 19.08.2024, а саме: опитування ОСОБА_4 об 11:30. Разом з цим, детективом зазначено, що у разі необхідності, час проведення опитування може бути узгоджено з ним додатково. Натомість, листом від 19.08.2024 адвокат просив перенести проведення допиту свідків на іншу дату та час, у зв`язку із зайнятістю ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та адвокатів, які представляють їхні інтереси. Враховуючи вищевикладене, старший детектив запропонував провести опитування ОСОБА_6 та ОСОБА_4 в режимі відеоконференції 20.08.2024 у будь-який зручний час. У разі неможливості провести відеоконференцію у вищевказану дату, пропонував ОСОБА_4 та ОСОБА_6 надати письмові пояснення з приводу відомих їм обставин вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, які скерувати на електронну адресу Національного бюро, для долучення до матеріалів кримінального провадження № 0000171;

- 20.08.2024 адвокат ОСОБА_3 направив на електронну пошту старшого детектива Національного бюро ОСОБА_5 повторний лист щодо узгодження дати й часу проведення слідчих (розшукових) дій, а саме допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у режимі відеоконференції через програму Zoom (Вих. № 17413666 від 20.08.2024). У листі адвокат просив провести допит свідків ОСОБА_6 22.08.2024 о 15:00 або 23.08.2024 об 11:00, а ОСОБА_4 26.08.2024 о 15:00 або 27.08.2024 о 14:00 через програму Zoom у режимі відеоконференції;

- 22.08.2024 у відповіді на лист адвоката старший детектив Національного бюро ОСОБА_5 зазначив, що розглянуто повторний лист адвоката від 20.08.2024 № 1741366 щодо узгодження дати та часу проведення допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у режимі відеоконференції у кримінальному провадженні № 0000171 (Вих. 515-296/24635). Також, зазначив, що 22.08.2024 завершено досудове розслідування в кримінальному провадженні, а тому проведення опитування ОСОБА_6 , ОСОБА_4 у запропоновані дати не представляється за можливе.

У поданій скарзі адвокатом оскаржується бездіяльність детектива, яка полягає в не розгляді його клопотання про проведення слідчих дій, а саме допиту свідка ОСОБА_4 у режимі відео- або телефонної конференції, яке було надіслано 13.08.2024 о 19:17 на електронні адреси Національного бюро: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (Вих. № 17405468).

Частиною 5 статті 40 КПК України передбачено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Разом з тим, стаття 220 КПК України наділяє слідчого повноваженнями як задовольнити подане клопотання, так і відмовити (повністю або частково) із винесенням постанови, в якій мають бути викладені мотиви такої відмови.

Отже, враховуючи зазначені вище нормативні приписи, належними формами реагування на клопотання у порядку ст. 220 КПК України є або його задоволення, або винесення мотивованої постанови про часткову відмову чи відмову у задоволенні клопотання.

Як вже зазначалось, старшим детективом Національного бюро ОСОБА_5 , за результатом розгляду клопотання, на електронну адресу адвоката ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , направлено лист від 16.08.2024 № 515-296/23885 із зазначенням про те, що ОСОБА_4 не є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000171, тому не вбачається підстав для розгляду клопотання адвоката від 13.08.2024 № 17405468 в порядку ст. 220 КПК України. Однак, з урахуванням інформації наданої адвокатом про те, що ОСОБА_4 постійно проживає на території Австрійської Республіки, з метою забезпечення оперативності кримінального провадження, відповідно до ч. 11 ст. 232 КПК України, детектив вважав необхідним провести опитування ОСОБА_4 19.08.2024.

Положення п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачають, що інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, - особа, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом. На переконання адвоката, 07.08.2024 з моменту направлення листа старшим детективом до АТ «БАНК АЛЬЯНС» щодо ОСОБА_4 розпочались здійснюватися процесуальні дії та його представник має право на звернення в порядку ст. 220 КПК України.

Зі змісту положень ст. 220 КПК України випливає, що інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представник мають право звернутись з клопотанням до слідчого, дізнавача чи прокурор, однак, тільки у випадках, установлених КПК України. Положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що такою особою може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій.

Ні в тексті скарги, ні в судовому засіданні адвокатом ОСОБА_3 не було зазначено випадку, передбаченого КПК України, який наділяє свідка правом подавати клопотання про проведення слідчих дій. Адвокат обмежився посиланням на загальні засади кримінального провадження.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що свідок ОСОБА_4 та його представник - адвокат ОСОБА_3 у даному випадку не є тими особами, які мають право звертатись з клопотанням про проведення процесуальної дії, а саме проведення слідчої дії - допиту свідка.

При цьому слідчий суддя вважає доречним зауважити, що старший детектив Національного бюро ОСОБА_5 у встановлений ст. 220 КПК України строк відреагував належним чином (листом про задоволення) на подане адвокатом ОСОБА_3 клопотання. Під час судового засідання адвокат пояснив, що, на його думку, клопотання розглянуте, проте не в належний спосіб, оскільки в подальшому допиту свідка проведено не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, скарга адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає, оскільки у ході її розгляду не встановлено бездіяльності слідчого, яка є предметом оскарження відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Керуючись ст. 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, що полягає у не розгляді клопотання про проведення слідчих дій (в порядку ст. 220 КПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_10