Справа № 635/5226/24
Провадження № 1-кс/635/1166/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2024 року Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши в відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_3 , звернулась до суду із скаргою бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати Відділ поліції №3 (м.Мерефа) Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області невідкладно внести відомості про скоєння військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення, яке має ознаки складу злочину, передбаченого ч.3 ст.146 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_2 від 16.05.2024 року про скоєння кримінального правопорушення та розпочати за цією заявою досудове розслідування.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 16 травня 2024 року о 18 год.27 хв. ОСОБА_2 звернулася до ВП №3 (м.Мерефа) Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області із заявою про скоєння військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_1 відносно її брата ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.146 КК України.

Заяву було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Відділу поліції №3 (м.Мерефа) Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області за №4265 від 16.05.2024, але жодних дій, спрямованих на внесення наданих ОСОБА_2 відомостей до ЄРДР та здійснення досудового розслідування органом досудового розслідування тне здійснювалось. Вважає, що відомості, викладені в заяві, повинні негайно, але не пізніше 24 години після подання заяви бути внесені до ЄРДР, тому звернулась до суду за захистом своїх прав.

Представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просив розглядати скаргу за його відсутності і відсутності скаржника.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Слідчим суддею встановлено, що 16.05.2024 року о 18:27 до ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що від заявника ОСОБА_2 надійшло повідомлення, що 16.05.2024 о 18:26 за адресою: АДРЕСА_1 , зник 08.05.2024 брат ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зателефонував 10.05.2024 року і повідомив, що його забрали до ІНФОРМАЦІЯ_1 , при ньому була бронь. Зараз де-не знає, телефонує з різних телефонних номерів і повідомляє, що з ним усе добре. Казав, що збирається по путівці до Карпат «Злата вежа».

Вказану заяву було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за №4265.

В той час 16.05.2024 року о 18:44 до Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що від заявника ОСОБА_2 надійшло повідомлення, що 16.05.2024 о 18:26 за адресою: АДРЕСА_1 , зник 08.05.2024 брат ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зателефонував 10.05.2024 року і повідомив, що його забрали до ІНФОРМАЦІЯ_1 , при ньому була бронь. Зараз де-не знає, телефонує з різних телефонних номерів і повідомляє, що з ним усе добре. Казав, що збирається по путівці до Карпат «Злата вежа».

Відповідно до вимог ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1ст.303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

В даному випадку, дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як заява не містить відомостей про можливе вчинення кримінального правопорушення працівниками Мукачівського ТЦК, а тому скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.303-309, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань -відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1