печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконферензв`язку в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Федорівка, Сарненського району, Рівненської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, який розлучений, має двох неповнолітніх дітей, військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно ОСОБА_5 , яке обгрунтовується наступним.

Слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000811 від 20.09.2024 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України.

11.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України.

ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано не було.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за злочин за ч. 4 ст. 410 КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового слідства та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків для уникнення кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Тому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, для їх запобігання, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків вважав за необхідне застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Прокурор клопотання підтримав з наведених підстав.

Захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Послався на безпідставність заявлених ризиків та не підтвердження їх доказами. Зазначив, що ОСОБА_5 не буде переховуватись від слідства, сам з`явився в судове засідання, не був затриманий. ОСОБА_5 раніше не судимий, має двох неповнолітніх дітей, є учасником бойових дій, має визначене місце проживання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, на підтвердження якої долучив в судовому засіданні письмові докази.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, докази долучені стороною захисту, приходить до наступного висновку.

11.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України.

ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано не було.

За змістом положень ст. ст. 193, 194 КПК України, слідчий суддя на даній стадії кримінального судочинства не вправі вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

З огляду на вказані положення закону, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України, що є виключною прерогативою суду за результатами розгляду справи по суті, приходить до висновку про наявність в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження достатніх фактичних даних (фактів та інформації), які свідчать про можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про наявність в кримінальному провадження обставин, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за злочин за ч. 4 ст. 410 КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.

За таких обставин, хоча і приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має визначене місце реєстрації і проживання, двох неповнолітніх дітей, є учасником бойових дій, слідчий суддя у відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 , за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих злочинів, характер та обставини їх вчинення, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру, і приходить до висновку про доведеність прокурором ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе: переховуватися від органів досудового слідства та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків для уникнення кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а відтак, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , в подальшому при здійсненні досудового розслідування в якості запобіжного заходу належить утримувати під вартою.

Разом з тим, враховуючи тяжкість злочинів, майновий та сімейний стан підозрюваного, слідчий суддя також вважає за необхідне обрати ОСОБА_5 альтернативний запожний захід у вигляді застави.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя, наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає доцільним визначити заставу відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, в в розмірі 908 400 (дев`ятьсот вісім тисяч чотириста гривень), що дорівнює 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 376, 379 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , задовільнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обраховувати з моменту поміщення його до місця попереднього ув`язнення за вказаною ухвалою суду і до 11 листопада 2024 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 908 400 (дев`ятьсот вісім тисяч чотириста гривень), що дорівнює 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві:

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р UA1012089

Призначення платежу: Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 в разі внесення застави, наступні обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі міста, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити, в межах строку досудового розслідування, тобто до 11.11.2024 включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1