Справа № 303/5917/19
Провадження № 1-кс/303/1144/24
У Х В А Л А

16 вересня 2024 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання, ОСОБА_2

за участю: скаржника-потерпілого - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу гр. ОСОБА_3 , подану в порядку п.7) ч.1 ст.303 КПК України на рішення дізнавача про відмову в задоволення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, у кримінальному провадженні № 0002888, внесеному до ЄРДР 22.09.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в:

Громадянин ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача СД ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 провідмову у задоволенні клопотання, в якій просить скасувати постанову дізнавача про відмову в задоволення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій - проведення експертної оцінки викраденого майна від 05.08.2024 року, винесену у кримінальному провадженні № 0002888, внесеному до ЄРДР 22.09.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги та наголошує на тому, що він не розуміє звідки дізнавачем у кримінальному провадженні була визначена сума збитків 2500,00 гривень, якщо експертна оцінка викраденого майна не проводилася. Крім того, у матеріалах провадження наявна інформація про технічну характеристику електродвигуна та барабана. Однак дізнавач, відмовив у задоволенні клопотання про проведення експертної оцінки викраденого майна, з метою встановлення суми збитків.

Уповноважена особа - дізнавач СД ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився про причини не повідомив, подав заяву…..

Слідчий суддя, заслухавши позицію скаржника, заяву дізнавача,дослідивши матеріали скарги та оцінивши їх у сукупності, дійшов наступного висновку.

У пункті 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування визначений ст. 306 КПК України. За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора слідчий суддя постановляє ухвалу, передбачену ч. 2 ст. 307 КПК України.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення дізнавача, слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Норми ст. 56 КПК України передбачають, що потерпілий має право збирати і подавати дізнавачу, слідчому, прокурору, слідчому судді докази, заявляти клопотання про проведення процесуальних дій. Відповідно до правил частини 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, здійснює збирання доказів шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, для чого подає дізнавачу, слідчому, прокурору відповідні клопотання, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова дізнавача, слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Зі змісту ч. 6 ст. 223 КПК України вбачається, що слідча (розшукова) дія може здійснюватися за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого і проводиться з участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника. Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.

Одним із видів слідчих дій є проведення експертизи (ст. 242 КПК України).

У пункті 6 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017) зазначено, що правова природа такого виду проваджень (скарг за п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України), передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення таких.

Згідно з ч. 1 ст. 40, 40-1 КПК України дізнавач, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Повноваження органу дізнання, слідчого органу досудового розслідування, пов`язані зі здійсненням ним досудового розслідування, закріплені в частині другій цієї статті. При цьому частиною п`ятою статті встановлено, що дізнавач, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Пунктом 3 частини 1 статті 91 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. У статті 85 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Ураховуючи співвідношення наведених вище правил статей 93, 220 та 40, 40-1, 223 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство не покладає на дізнавача обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона кримінального провадження чи потерпілий, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. КПК України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони із клопотанням щодо такої слідчої дії.

Як вбачається з постанови дізнавача СД ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 від 05 серпня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання, останній відмовив у задоволенні клопотання про проведення експертної оцінки викраденого майна, оскільки потерпілим не надано технічні характеристики механічної частини крану балки та електромотору до шліфувального верстату, які були викрадені 22.09.2014 р., без яких неможливо провести товарознавчу експертизу.

Скаржник у судовому засіданні повідомив, що надав дізнавачу довідку в якій зазначені параметри викраденого майна, інших документів в тому числі технічної документації на викрадене майно, у нього нема, бо пройшло багато років. Вважає, що наданій ним дізнавачу довідці зазначені всі необхідні дані для проведення експертизи вартості викраденого майна.

Отже, на підставі наведеного вище слідчий суддя дійшов висновку, що відмова дізнавача у задоволенні клопотання потерпілого про проведення експертної оцінки викраденого майна на стадії досудового розслідування, пов`язана з відсутністю технічної документації на викрадене майно, тому відмова у призначенні експертизи, є виправданою та узгоджується із наведеними вище нормами КПК України щодо процесуальних повноважень дізнавача і підстав проведення слідчих дій у кримінальному провадженні.

У зв`язку із зазначеним, постанова дізнавача СД ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 від 05 серпня 2024 року про відмову у проведенні ініційованих гр. ОСОБА_3 слідчих дій (експертизи), не підлягає скасуванню, та в задоволенні скарги на дану постанову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись: ст. 303, 306, 307 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу гр. ОСОБА_3 , подану в порядку п.7) ч.1 ст.303 КПК України на рішення дізнавача про відмову в задоволення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, у кримінальному провадженні № 0002888, внесеному до ЄРДР 22.09.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5