УХВАЛА

Іменем України

25.09.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання уповноваженої особи на проведення досудового розслідування кримінальних проступків Житомирського РУП ГУНП в Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капрала поліції ОСОБА_3 ,

погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про арешт майна,

подане у кримінальному провадженні №0001286 від 20.09.2024,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання про арешт майна, відповідно до змісту якого на лінію 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , за яким 19.09.2024 близько 10:30 год невідома особа, використовуючи невідомий пристрій здійснювала постріли в бік людей, які перебували на території спортивного майданчику біля гуртожитку № 4 за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинила тілесні ушкодження. Встановлено, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , студент 1-го курсу Поліського національного університету, перебуваючи на 9 поверсі в кімнаті №166 гуртожитку Поліського національного університету за адресою АДРЕСА_1 , з вікна здійснив два постріли з предмету ззовні схожого на рогатку в сторону спортивного майданчика, розташованого поряд з вказаним будинком, внаслідок чого студенти 1-го курсу Поліського національного університету ОСОБА_7 та ОСОБА_8 отримали тілесні ушкодження ступінь важкості яких встановлюється.

В ході огляду місця події в кімнаті №166 гуртожитку Поліського національного університету за адресою АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено предмет ззовні схожий на рогатку з рукояткою сріблястого кольору та резинкою зеленого кольору з комплектуючими, мобільний телефон світло синього кольору у темному чохлі «SAMSUNG» ІМЕІ: НОМЕР_1 та свинцеві рибальські кульки в загальній кількості 11 шт.

В подальшому вищевказані предмети були визнані речовими доказами, про що винесено відповідну постанову.

Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Уповноважена особа на проведення досудового розслідування кримінальних проступків Житомирського РУП ГУНП в Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області у судове засідання не з`явилась, до клопотання долучено заяву про розгляд справи без її участі.

З огляду на вищезазначені обставини та у відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина 1 ст.170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 20.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001286, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 19.09.2024, який був проведений в кімнаті №166 гуртожитку Поліського національного університету за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого було виявлено та вилучено предмет ззовні схожий на рогатку з рукояткою сріблястого кольору та резинкою зеленого кольору з комплектуючими, мобільний телефон світло синього кольору у темному чохлі «SAMSUNG» ІМЕН: НОМЕР_1 та свинцеві рибальські кульки в загальній кількості 11 шт.

Постановою від 20.09.2024 предмет ззовні схожий на рогатку з рукояткою сріблястого кольору та резинкою зеленого кольору з комплектуючими, мобільний телефон світло синього кольору у темному чохлі «SAMSUNG» ІМЕІ: НОМЕР_1 та свинцеві рибальські кульки в загальній кількості 11 шт, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001286.

Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання копій матеріалів кримінального провадження, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.

Слідчий суддя зауважує, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001286 внесено за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 29 КК України, та у клопотанні вказано, що тілесні ушкодження ОСОБА_7 та ОСОБА_8 спричинені невідомим предметом.

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що предмет ззовні схожий на рогатку з рукояткою сріблястого кольору та резинкою зеленого кольору з комплектуючими, мобільний телефон світло синього кольору у темному чохлі «SAMSUNG» ІМЕІ: НОМЕР_1 та свинцеві рибальські кульки в загальній кількості 11 шт, можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та можуть бути знаряддям його вчинення, що встановлюється у ході досудового розслідування шляхом проведення із зазначеним предметом необхідних слідчих дій, тому наразі доводи органу досудового розслідування на необхідність забезпечення збереження речових доказів слідчий суддя вбачає обґрунтованим.

У разі, якщо після проведення відповідних експертиз та інших слідчих дій буде встановлено, що предмет, про який йдеться, не містить на собі слідів злочину, власник майна зможе звернутися з клопотанням про скасування арешту майна.

Враховуючи викладене, оскільки майно, щодо якого заявлено клопотання про накладення арешту, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.

Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на рогатку з рукояткою сріблястого кольору та резинкою зеленого кольору з комплектуючими, мобільний телефон світло синього кольору у темному чохлі «SAMSUNG» ІМЕІ: НОМЕР_1 та свинцеві рибальські кульки в загальній кількості 11 шт.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1