Справа № 361/7163/24
Провадження № 1-кп/361/1053/24
У Х В А Л А

про призначення судового засідання і продовження строків дії запобіжних заходів

30 липня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001502 від 03 червня 2024 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Умань Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та такого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працює, не депутат, не інвалід, має на утриманні малолітню дитину, раніше судимого вироком Броварського міськрайонного суду від 31 липня 2023 року за ч. 2 ст. 309 КК України до двох років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Бровари Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та такого, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працює, не депутат, не інвалід, раніше не судимого.

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України,

КК України,

в с т а н о в и в :

24 липня 2024 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01 серпня 2024 року.

Згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту без використання електронних засобів контролю на строк по 03 серпня 2024 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, потерпіла ОСОБА_4 , обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_7 не заперечували проти цього.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, суд вважає за можливе призначити справу до судового розгляду, оскільки вона згідно ст.ст. 32, 33 КПК України за територіальною підсудністю підлягає розгляду Броварським міськрайонним судом Київської області, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не встановлено.

Відповідно до вимог ст. 27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, може розглядатись з урахуванням принципу гласності та відкритості у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування за допомогою технічних засобів, згідно вимог, передбачених ст. 107 КПК України.

Учасниками судового провадження клопотань про здійснення судового виклику певних осіб для допиту в судовому засіданні та витребування речей чи документів не заявлялось, тому суд вважає, що на даний час недоцільно робити такі дії, оскільки відповідно до вимог ст. 350 КПК України, учасники судового провадження не позбавлені права заявляти клопотання під час судового розгляду.

Отже, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення

У ході підготовчого засідання, прокурор заявив клопотання про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , строк дії якого закінчується 01 серпня 2024 року, хоча останній обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, проте жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Потерпіла ОСОБА_4 , підтримала клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив врахувати, що має батька, який є особою з інвалідністю, а також неповнолітню хвору дитину. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_7 підтримав позицію свого підзахисного, також заперечував проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на його необґрунтованість та недоведеність ризиків. Зауважив, що твердження прокурора про неодноразове притягнення обвинуваченого до адміністративної відповідальності є голослівними, оскільки не підтверджені жодними доказами. Зазначив, що обвинуваченому необхідно опікуватись батьком ОСОБА_8 , що є особою з інвалідністю першої групи та малолітньою дитиною ОСОБА_9 . Наголосив, що всі докази по кримінальному провадженні вже зібрані, а тому чинити тиск на свідків та потерпілу підзахисний не зможе. З цих підстав захисник просив відмовити у продовженні строку тримання під вартою та заявив клопотання про зміну застосованого запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника і просив його задовольнити.

Прокурор та потерпілий заперечували проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, щодо заявленого клопотання прокурора, констатує таке.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження в тому числі запобіжні заходи обрані щодо обвинувачених. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

Суд зауважує, що термін запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується, а суду потрібен час для проведення судового розгляду.

На дату проведення підготовчого засідання ризики, які слугували підставою для продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не втратили своєї актуальності.

Суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачене основне покарання у виді позбавлення волі на строк не більше п`яти років. Однак ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності і був звільнений від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком. Разом з тим, він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 статті 146 КК України в період дії іспитового строку, що значно підсилює тяжкість покарання, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Відтак, на переконання суду, ОСОБА_5 , усвідомлюючи міру і вид потенційного покарання, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, що зумовлює ризик, визначений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України. До того ж, обвинувачений не одружений та офіційно непрацевлаштований, тобто не має стійких соціальних зв`язків, які б стримували його від спроб переховування від суду для уникнення від кримінальної відповідальності.

Водночас обвинувачений, перебуваючи на волі, буде мати можливість незаконно впливати на потерпілу, свідків та інших учасників у цьому кримінальному провадженні, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань під час судового розгляду. Суд відхиляє доводи захисника, що такого ризику не існує, оскільки ОСОБА_5 обізнаний з адресою проживання потерпілої і може чинити на неї тиск з метою зміни показань, наданих нею на досудовому слідстві, які ще не отримані і не досліджені судом. Суд погоджується з захисником, що прокурор не довів фактів неодноразового притягнення обвинуваченого до адміністративної відповідальності жодними доказами. Проте, ця обставина не є визначальною для суду щоб дійти обгрунтованого висновку про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Більш того, на переконання суду, продовжує існувати ризик, визначенний п.5 ч. 1

ст. 177 КПК України, а саме можливість продовження ОСОБА_5 під час перебування на волі протиправної діяльності, оскільки у він обвинувачується у вчиненні ще одного злочину під час іпитового строку, визначеного вироком суду. Відтак, ОСОБА_5 не виправдав довіру суду, який звільнив його від відбування покарання з випробуванням і продовжив вчиняти кримінальні правопорушення.

Отже, виходячи з необхідності уникнення ризиків передбачених пунктами 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлених під час застосування обвинуваченому запобіжного заходу - тримання під вартою, а також з урахуванням того, що обвинувачений ОСОБА_5 офіційно не працює, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, обгрунтовано підозрюється у вчиненні злочину у період іспитового строку, суд вважає, що ризики, на які посилається прокурор в клопотанні, є обґрунтованими та доведеними.

З наведеного, клопотання прокурора підлягає задоволенню, а застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 194 КПК України, а також змісту та меті тримання під вартою, як запобіжного заходу, з урахуванням положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України без визначення розміру застави.

Більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечать дотримання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час судового розгляду, тому продовжує йому строк тримання під вартою на 60 днів, по 27 вересня 2024 року.

Суд відхиляє доводи захисника, що зміна запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт зможе запобігти ризикам, визначеним у пунктах 1,3,5 ст. 177 КПК України з підстав наведених вище. Захисник також стверджує, що зміна запобіжного заходу надасть можливість обвинуваченому здійснювати догляд за батьком та малолітньою дочкою. Проте суд вважає ці доводи непереконливими з огляду на таке. По перше, захисник не надав жодних доказів, що ОСОБА_5 здійснює догляд за вказаними особами, тому ці обставини не доведені. По друге, сторона захисту не підтвердила факт спільного проживання обвинуваченого з донькою ОСОБА_9 . З наведеного, суд відмовляє захиснику обвинуваченого у задоволенні клопотання щодо зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою на запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки підстав для цього на дату проведення підготовчого засідання не вбачає.

Також, прокурор заявив клопотання про необхідність продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час обвинуваченому ОСОБА_6 з огляду на обґрунтовану підозру та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають у ймовірності переховування від органів досудового розслідування, можливості незаконного впливу на потерпілу з метою зміни показань для уникнення кримінальної відповідальності.

Потерпіла ОСОБА_4 , підтримала клопотання прокурора

Обвинувачений ОСОБА_6 не заперечував проти задоволення клопотання про продовження йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, щодо заявленого клопотання, дійшов таких висновків.

Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора.

Суд вважає, що застосований запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_6 відповідає конкретним підставам і меті запобіжного заходу, обставинам даного провадження, виду і розміру покарання, яке може загрожувати в разі визнання його виним.

З наведеного, характер висунутого обвинувачення, а також підвищену ступінь суспільної небезпеки, наявність якої потребує забезпечення не лише прав обвинуваченого, але й високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів, суд вважає, що прокурором доведено існування відносно підозрюваного ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Тобто, обвинувачений може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду і незаконно впливати на потерпілу та свідків. Такі ризикинаразі не зменшилися, залишаються реальними і триваючими, та виключають можливість обрання іншого запобіжного заходу, а тому на стадії підготовчого засідання необхідно продовжити ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби.

З урахуванням зазначеного вище суд продовжує обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту без використання електронних засобів контролю в період з 22 год. 00 хв. до 06 год. наступного дня на строк по 30 вересня 2024 року.

Будь-яких інших клопотань від учасників кримінального провадження до суду не надходило.

На підставі зазначеного вище, керуючись ст. ст. 27, 32, 33, 177-178, 181, 183, 184, 194, 196, 197, 291, 314 -316, 331, 372, 376 КПК України,

у х в а л и в :

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001502 від

03 червня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Броварського міськрайонного суду Київської області о 15 год. 00 хв.

06 серпня 2024 року.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілу, обвинувачених, захисника.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 та про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, продовжити до 27 вересня 2024 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в період з 22 год. 00 хв. до 06 год. наступного дня без використання електронних засобів контролю обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, продовжити по 30 вересня 2024 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні процесуальні обов`язки:

- заборонити ОСОБА_6 в період з 22 год. 00 хв. до 06 год. наступного дня залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- зобов`язати ОСОБА_6 з`являтися за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого;

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту покласти на орган Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено о 14 год. 30 хв. 31 липня 2024 року в залі Броварського міськрайонного суду Київської області.

Суддя ОСОБА_1