465/6617/24
1-кс/465/1512/24
У Х В А Л А

про арешт майна

27.08.2024 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду міста Львова ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.4 ст. 186 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в :

26 серпня 2024 року до слідчого судді Франківського районного суду м. Львова надійшло клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України, про арешт майна мобільного телефону марки «Redmi Note 12 S», чорного кольору, який знаходиться у прозорому чохлі ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 , та павер банку марки «Redmi» чорного кольору, 10000 mAh.

В обґрунтуванні клопотання посилається на здійснення досудового розслідування, в ході якого встановлено, що 24.08.2024 у м. Львові, поблизу вулиці Кульпарківської 141, невідома особа відкрито викрала мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 12S», в прозорому чохлі та павербанк марки Redmi P3100LZM 10000 mAh, який належать ОСОБА_5 , проте не змогла довести кримінальне правопорушення до кінця з причин, що не залежали від її волі.

24 серпня 2024 року в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , вилучено мобільний телефон марки «Redmi Note 12 S», чорного кольору, який знаходиться у прозорому чохлі ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 , який захищений паролем НОМЕР_4 , а також вилучено павер банк марки «Redmi» чорного кольору, 10000 mAh.

25 серпня 2024 року вище вказані вилучені речі оглянуто, та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Слідчий просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його та прокурора участі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, у якій зазначив про відсутність заперечень щодо поданого клопотання.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлені законом строки для розгляду такого виду клопотань, слідчий суддя вважає за можливе здійснити його розгляд без слідчого, прокурора та власника майна, з метою забезпечення збереження майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Поряд з цим, відповідно до п.3 ч.2 ст.167 КПК України таким критеріям відповідає предмет кримінального правопорушення, зокрема як матеріальний предмет, у зв`язку з яким вчиняється кримінальне правопорушення.

Згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України). До таких ризиків вказаний абзац відносить можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки відноситься до предметів, що були об`єктом кримінально протиправних дій, зберегли на собі його сліди та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для арешту вказаного у клопотанні майна.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

- мобільний телефон марки «Redmi Note 12 S», чорного кольору, який знаходиться у прозорому чохлі ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_3 ;

- павер банк марки «Redmi» чорного кольору, 10000 mAh.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1