Справа № 192/3384/24
Провадження № 1-кп/192/186/24
Ухвала

про призначення судового розгляду

04 грудня 2024 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області, обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000079, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2024 року, відносно ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , в смт Ширак Артік Вірменія, який до затримання був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживав в АДРЕСА_2 , на даний час утримується в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

26 листопада 2024 року з Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра до Солонянського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000079, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2024 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою судді від 26 листопада 2024 року в даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання (а. с. 19).

В підготовчому судовому засіданні сторони судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строк тримання під вартою, оскільки ризики, які стали підставою застосування запобіжного заходу не зникли та не змінились.

Обвинувачений проти призначення справи до судового розгляду не заперечував, проти клопотання прокурора, щодо продовження застосування запобіжного заходу, щодо нього, у вигляді тримання під вартою заперечував, та зазначив, що він зобов`язується з`являтись до суду і тому просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, а також зменшити йому розмір застави.

Захисник підтримав думку свого підзахисного, а також просив суд розглянути питання застосування до підзахисного більш м`якого виду запобіжного заходу та зменшити розмір застави.

Суд, заслухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника вважає, що по даному кримінальному провадженню є всі підстави для призначення судового розгляду, а клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Угоди про визнання винуватості в порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Солонянському районному суду Дніпропетровської області.

Прокурор в своєму клопотанні вказує, що на досудовому розслідуванні, ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2024 року, щодо обвинуваченого, було обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк застосування до 22 грудня 2024 року.

Прокурором в своєму клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого зазначено, що на даний час ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України існують, оскільки обвинувачений обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строк до десяти років, і тому обвинувачений може переховуватись від суду, при цьому обвинувачений неодноразово судимий. Окрім цього обвинувачений особисто знайомий зі свідком і може здійснювати вплив на свідка. Враховуючи, що обвинувачений раніше притягувався до кримінальної відповідальності і обвинувачується у вчиненні 2-х епізодів незаконного збуту наркотичних засобів, і перебуваючи на волі немаючи іншого джерела доходу, може продовжувати незаконну діяльність.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Як вбачається з клопотання прокурора, він вважає, що є підстави для продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, оскільки ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України наявні і існують.

Відповідно до п. 5 Рішення Конституційного Суду України у справі №1-28/2017 від 23 листопада 2017 року під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого засідання та судового розгляду) прокурор, як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження.

Згідно Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ігнатов проти України» - суди використовували ті ж підстави для продовження терміну тримання заявника під вартою. Проте, відповідно до параграфу 3 статті 5, обґрунтування будь-якого терміну тримання, незалежно від того, наскільки коротким цей термін є, повинно бути переконливо продемонстроване владою. Аргументи за чи проти звільнення, у тому числі ризик того, що обвинувачений може перешкодити належному проведенню судового розгляду, неповинні прийматися абстрактно, але повинні бути підкріплені фактичними доказами. Небезпека переховування обвинуваченого не може бути оцінена виключно на основі важкості покарання за злочин. Наявність небезпеки переховування повинно бути оцінено з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою (див. Строган проти України, No30198/11, § 97, 6 жовтня 2016 р.).

Згідно наданої прокурором ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2024 року дана ухвала, яка є вступною та резолютивною частиною ухвали не набрала законної сили.

З ухвали слідчого судді не вбачається, які ризик стали підставою застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу і що даний запобіжний захід діє на даний час.

Тому суд позбавлений можливості визначитись з питаннями передбаченими ч. 3 ст. 199 КПК України. прокурором не доведено суду, що ризики, які існували на час застосування запобіжного заходу не змінилися, а також, що з`явились нові ризики і тому суд вважає, що в задоволені клопотання прокурора слід відмовити.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Таким чином, є достатні підстави для призначення в даному кримінальному провадженні судового розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 199, 314-316 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити по кримінальному провадженню №0000079, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2024 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, судовий розгляд у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солонянського районного суду Дніпропетровської області на 09 грудня 2024 року о 13 годині 00 хвилин.

В задоволені клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варто відносно обвинуваченого ОСОБА_3 відмовити.

Звільнити з під варти обвинуваченого ОСОБА_3 в залі суду негайно.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1