провадження № 1-кс/753/2359/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про скасування запобіжного заходу за матеріалами кримінального провадження № 0003347 відомості про яке внесено до ЄРДР від 31.07.2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням від 14.08.2024 року про скасування запобіжного заходу за матеріалами кримінального провадження № 0003347 відомості про яке внесено до ЄРДР від 31.07.2024 року за ознаками злочину передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 02.08.2024 року слідчим суддею щодо підозрюваного ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження № 0003347 відомості про яке внесено до ЄРДР від 31.07.2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, а 09.08.2024 року набув чинності Закон України про декриміналізацію крадіжок на суму менше за 3 028 грн., тому просить слідчого суддю скасування застосований до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у зв`язку із декриміналізацією закону про кримінальну відповідальність.

Дане клопотання підлягає повернення заявнику, виходячи із такого.

Виходячи з п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.7 ст.176 КПК України за клопотанням прокурора запобіжний захід може бути скасовано слідчим суддею, судом у випадках і в порядку, передбачених цим Кодексом.

Тобто процесуальним законом визначений суб`єкт права на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування запобіжного заходу, а саме - прокурор, водночас, таке клопотання ініційоване (подано) до слідчого судді адвокатом підозрюваного, що суперечить вказаному положенню закону.

КПК передбачає право підозрюваного, обвинуваченого, до якого застосовано запобіжний захід, його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу за правилами визначеними ст.201 КПК України, проте правом на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування запобіжного заходу, така сторона не наділена.

Так, відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Оскільки таке клопотання подно особою, яка не має права його подавати (неналежною стороною), слідчий суддя приходить до висновку про його повернення заявнику.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.

При цьому відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Іванов проти України "(Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74 - 75, рішення від 07 грудня 2006 року) сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально - правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

У справі "Preda and Dardari v. Italy" (1999) Суд вказав, що "метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь - яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією".

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу її процедуру, яка здійснюється, водночас право на звернення у кримінальному процесі (право на повноваження) забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків подання (у деяких випадках і розгляду).

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Отже, слідчий суддя, виконуючи покладені на нього обов`язки, має запобігти зловживанню стороною її повноваженнями з метою збереження рівності сторін кримінального провадження та збалансованості їх прав.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176, 201, 304, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про скасування запобіжного заходу за матеріалами кримінального провадження № 0003347 відомості про яке внесено до ЄРДР від 31.07.2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: