Справа № 570/3363/24
Номер провадження 1-кс/570/445/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2024 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, який здійснює нагляд за додержанням законів під час провадження досудового розслідування у формі процесуального керівництва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000390 від 30.05.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.1 ст.361 КК України, строком на 60 днів відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Квасилів, Рівненського району Рівненської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 з професійно-технічною освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період Збройних сил України, який є стрільцем-снайпером ІНФОРМАЦІЯ_2 військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше судимого 23.04.2024 Рівненським районним судом Рівненської області за ч.1 ст.122 КК України до покарання у вигляді обмеження волі строком 1 (один) рік, відносно якого 18.06.2024 до Рівненського районного суду Рівненської області скерований обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000186 від 03.06.2024 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

Як вбачається із клопотання, ОСОБА_5 , у порушення вимог ст. ст. 13, 41 Конституції України, 28 травня 2024 року о 21 год. 54 хв., перебуваючи у квартирі АДРЕСА_2 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, який в подальшому продовжено, керуючись корисливим мотивом та метою таємного викрадення чужого майна, повторно, використовуючи мобільний телефон з підключенням до мережі Інтернет та маючи доступ до облікового запису потерпілого ОСОБА_7 в автоматизованій системі віддаленого доступу WЕВ-банкінгу «Моnоbаnk», з прив`язкою до банківського рахунку НОМЕР_2 , належного останньому, будучи усвідомленим про залишок коштів на вказаному рахунку, шляхом вільного доступу, таємно викрав належні ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 7000 грн., перерахувавши їх на власну банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_3 , завдавши потерпілому майнової шкоди на загальну суму 7000 грн.

Також ОСОБА_5 у порушення вимог ст. ст. 13, 41 Конституції України, 28 травня 2024 року о 21 год. 54 хв., перебуваючи у квартирі АДРЕСА_2 , переслідуючи прямий умисел, направлений на здійснення протиправних дій у сфері автоматизованих систем, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, використовуючи мобільний телефон, належний ОСОБА_8 , несанкціоновано, тобто без дозволу ОСОБА_7 втрутився в роботу автоматизованої системи віддаленого доступу WЕВ - банкінгу «Моnоbаnk», з прив`язкою до банківського рахунку НОМЕР_2 , належного останньому, шляхом подачі електронного документу на переказ грошових коштів - платіжного доручення, здійснив отримання переказу з банківського рахунку АТ «Універсал Банк» ОСОБА_7 НОМЕР_2 в сумі 7 000 грн., які переказав на власну банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_3 .

28.06.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Квасилів, Рівненського району Рівненської області, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою; АДРЕСА_1 з професійно- технічною освітою, не одруженому, військовослужбовцю військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період Збройних сил України, який є стрільцем-снайпером 3 десантно-штурмового відділення 2 десантно-штурмового взводу 8 десантно-штурмової роти 2 десантно-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше судимому 23.04.2024 Рівненським районним судом Рівненської області за ч. 1 ст. 122 КК України до покарання у вигляді обмеження волі строком 1 (один) рік, відносно якого 18.06.2024 до Рівненського районного суду Рівненської області скерований обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000186 від 03.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 361 КК України.

Ураховуючи те, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 було невідоме, 25.07.2024 ОСОБА_5 оголошено в розшук та досудове розслідування було зупинено.

30.07.2024 року о 13 год. 55 хв. відповідно до ухвали слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.

31.07.2024 року до суду надійшло клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У клопотанні зазначено, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних по даному кримінальному провадженні доказів, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 19.06.2024, протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 25.06.2024, протоколом огляду оптичного диску.

Необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в клопотанні обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

В обгрунтування вказаних ризиків у клопотанні зазначено, що існують достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та може ухилитись від слідства, суду, усвідомлюючи те, що його протиправну діяльність викрито, з моменту затримання та повідомлення йому про підозру, розуміючи реальність покарання за вчинений тяжкий злочин, санкція якого безальтернативно передбачає позбавлення волі, може вжити заходів щоб переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування та ухиляється від слідства, суду та покарання. На даний час ОСОБА_5 без поважних причин не з`являється до ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області та суду, а також, є підстави вважати, що останній залишив постійне місце перебування та на даний час його місцеперебування невідоме.

Крім цього, 11.09.2023 ОСОБА_5 самовільно залишив військову частину НОМЕР_1 .

У зв`язку з цим, беручи також до уваги суспільну небезпеку вчиненого діяння, тяжкість злочину, застосування відносно нього запобіжного заходу - тримання під вартою, повністю відповідає тяжкості вчиненого ним злочину та є необхідним для того, щоб запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, оскільки свідками вчинення даного злочину є особи з якими останній знайомий, він може, незаконно на них впливати, чинити фізичний, психологічний тиск, заради їхньої відмови чи зміни від наданих показів.

Підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме: досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , судимий Рівненським районним судом Рівненського району за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, також відносно останнього до Здолбунівського районного суду Рівненської області скерований обвинувальний акт за ч. 2 ст. 263 КК України та до Рівненського районного суду Рівненської області скеровано обвинувальний акт за ч. 1 ст. 190 КК України, усвідомлюючи тяжкість вчиненого ним діяння, може переховуватись від органів слідства та суду, а тому з цією метою може вчинити і інші кримінальні правопорушення для уникнення відповідальності в даній справі.

В обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у клопотанні вказано, що застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.

Зокрема, після повідомлення про підозру, ОСОБА_5 , скеровувалися повістки про виклик до слідчого для проведення слідчих дій. Водночас останній на визначені дати не з`являвся. Також, за допомогою телефонного зв`язку ОСОБА_5 неодноразово викликався до ВП №1, але останній у визначені дні не з`являвся, будь-яких пояснень про причини неприбуття не надавав.

18.07.2024 надійшов рапорт о/у ОСОБА_9 про те, що проводяться раптові перевірки адреси проживання ОСОБА_5 за місцем проживання та можливого його місцеперебування, однак місцеперебування останнього не встановлено.

Ураховуючи те, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 було невідоме, 25.07.2024 ОСОБА_5 оголошено в розшук та досудове розслідування було зупинено. Підозрюваний ОСОБА_5 переховувався від органів досудового розслідування, що дає достатні підстави вважати, що застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.

30.07.2024 року о 13 год. 55 хв. відповідно до ухвали слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою є необхідним для того, щоб забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень так, як жоден інший із запобіжних заходів не здатен запобігти переліченим вище ризикам та забезпечити перебування підозрюваного ОСОБА_5 за місцем проживання, своєчасне з`явлення його до слідчого для проведення слідчих й інших процесуальних дій, а в подальшому - до суду.

У клопотанні зазначається про визначення як альтернативного запобіжного заходу запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили у задоволенні клопотання відмовити, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на однобічність проведення досудового розслідування. Надали у судовому засіданні медичні документи, які свідчать про отримання ОСОБА_5 травми 16.07.2023 р., пов`язаної із проходженням військової служби, та проходження відповідного лікування, що аж ніяк не свідчить про уникнення ОСОБА_5 від військової служби. Також вказують на наявність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, про що подано довідку про склад зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за місцем його проживання та реєстрації.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що є доцільним застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наведені у клопотанні ризики є обґрунтованими. Просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, при цьому визначивши заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказав про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчий в судовому засіданні пояснив, що ризики, вказані у клопотанні про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою підтверджуються об`єктивними обставинами та вказав про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Потерпілий у судовому засіданні вказав про відсутність претензій до підозрюваного та просить застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 29 Конституції України та ст.ст.176,177,178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини.

Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Прокурор та слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, вказали про наявність достатніх даних про існування ризиків щодо можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідка, можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення його вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише з метою визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тобто на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Як встановлено під час судового засідання та вбачається із досліджених слідчим суддею в судовому засіданні доказів у їх сукупності та взаємозв`язку, вони є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Щодо можливості інших більш м`яких запобіжних заходів запобігти ризикам, передбаченим, статтею 177 КПК України та клопотання захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

З огляду на викладені обставини, на думку суду, прокурором доведено, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Враховуючи вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, можливість призначення покарання за ч.4 ст.185, ч.1 ст.361 КК України, його вік, стан здоров`я, майновий стан та приймаючи до уваги, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 1 ст.176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається "позбавленням волі" в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 "Про взяття під варту до суду" зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування "обґрунтованої ймовірності", за яким слід вважати, що інші, більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, особисте зобов`язання та інші, не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Так, на думку слідчого судді, застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, можливості незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відтак, за переконанням слідчого судді в обранні підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, як просить його захисник, слід відмовити.

Натомість, слідчий суддя дійшов висновку, що до ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного - з моменту затримання. (ч. 1, 2 ст. 197 КПК).

Зважаючи на ризики, встановлені під час судового розгляду, особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим застосувати до підозрюваного тримання під вартою на строк 60 днів. Такий строк необхідно обраховувати з моменту затримання підозрюваного, а саме з 13 години 55 хвилин 30 липня 2024 року в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст.197 КПК України, 1. Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

2. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

3. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

4. У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.3 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Щодо обрання та визначення розміру застави.

Згідно із ч. 3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5ст.182 КПК України).

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави має бути достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, такій меті цілком може відповідати застава в сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181680,00 гривень.

Саме такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження.

У зв`язку із застосуванням до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,183,193-194,196-197,309,395КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Квасилів, Рівненського району Рівненської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 з професійно-технічною освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період Збройних сил України, який є стрільцем-снайпером ІНФОРМАЦІЯ_2 військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше судимого 23.04.2024 Рівненським районним судом Рівненської області за ч.1 ст.122 КК України до покарання у вигляді обмеження волі строком 1 (один) рік, відносно якого 18.06.2024 до Рівненського районного суду Рівненської області скерований обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000186 від 03.06.2024 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, запобіжний захід у кримінальному провадженні № 0000390 - тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк дії ухвали встановити до 28.08.2024 року.

Одночасно визначити розмір застави - 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181680,00 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Рівненській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати на виклики до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення і до закінчення терміну дії ухвали - до 28.08.2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 09 год. 30 хв. 01.08.2024 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1