Справа № 368/1870/24
УХВАЛА

Іменем України

"27" листопада 2024 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кагарлику клопотання слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянину України, українцю, не працюючий, не одружений, не маючому на утриманні дітей, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Клопотання обґрунтоване наступним.

24.11.2024, точний час слідством не встановлений, ОСОБА_5 , перебував за місцем тимчасового проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де між ним та його матір`ю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник конфлікт з приводу направлення його на примусове лікування до психіатричного закладу. В ході даного конфлікту у ОСОБА_7 1.1, раптово виник умисел на умисне заподіяння смерті іншій людині, а саме ОСОБА_6 .

Так, ОСОБА_8 , перебуваючи в загальній кімнаті приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , 24.11.2024, точний час слідством не встановлений, реалізуючи свій злочинний прямий умисел спрямований на заподіяння смерті іншій людині, а саме умисного вбивства матері ОСОБА_6 , нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно- небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс один удар гострою частиною леза сокири в область голови ОСОБА_6 , яка в той час перебувала в положенні стоячи, в результаті чого остання впала на підлогу. Після чого, ОСОБА_5 , не припиняючи своїх злочинних дій спрямованих на заподіяння смерті матері наніс ще декілька ударів, точна кількість ударів на даний час слідством не встановлена, гострою частиною леза сокири в область голови ОСОБА_6 , спричинивши останній численні переломи кісток склепіння і основи черепа та численні розриви головного мозку, від яких настала смерть.

Згідно повідомлення експерта від 26.11.2024 смерть ОСОБА_6 , 1960 р.н., настала в результаті численних переломів кісток склепіння і основи черепа.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення:

ОСОБА_5 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 25.11.2024, у ході якого виявлено труп ОСОБА_6 зі слідами насильницької смерті в будинку за місцем проживання останньої та ОСОБА_9 , а також знаряддя вчинення злочину- сокиру;

- протоколом огляду місця події від 26.11.2024, у ході якого додатково оглянуто труп ОСОБА_6 та зафіксовано наявні в неї тілесні ушкодження;

- протоколом затримання ОСОБА_5 від 26.11.2024, в ході якого виявлено та вилучено особисті речі підозрюваного;

- повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 26.11.2024 за ч. 1 ст. 115 КК України;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 25.11.2024 згідно якого останній визнав вину у вбивстві матері ОСОБА_6 ;

- протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 від 26.11.2024;

- іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження, у їх сукупності.

26.11.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

26.11.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Запобіжні заходи - це превентивні заходи процесуального примусу попереджувального характеру, які за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, з метою забезпечення їх належної процесуальної поведінки.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Також метою застосування запобіжних заходів є запобігання спробам вчинити дії, або не виконувати покладені на підозрюваного, обвинуваченого процесуальні обов`язки.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Підозрюваний ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років.

На наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду), вказує те, що ОСОБА_7 1.1, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років. Усвідомлення можливості настання вказаних вкрай несприятливих наслідків може спонукати підозрюваного ОСОБА_7 1.1, змінювати своє місце проживання та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім цього у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 год. ЗО хв. 24.02.2022, який на даний час триває, тобто Антонов 1.1, користуючись уразливою ситуацією в країні має змогу переховуватися від органів досудового слідства, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій, місцях непідконтрольних органам державної влади України.

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки хоча ОСОБА_5 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення ним кримінальних правопорушень, але вчинення ним даного жорстокого злочину до своєї матері дає підстави вважати, що він може продовжити свою злочинну діяльність.

Обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні застосуванням більш м`яких запобіжних заходів:

У відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Наведені вище обставини, свідчать що застосування більш м`яких окрім як тримання під вартою запобіжних заходів не може запобігти виникненню ризикам, існування яких обґрунтовано слідчим.

Зокрема, зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, такий запобіжний захід у виді як особисте зобов`язання, не здатне забезпечити дієвість кримінального провадження та запобігти ризикам, передбачених п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

До підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відсутні особи, які можуть виступити його поручителями.

У відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Наведені вище обставини, свідчать що застосування більш м`яких окрім як тримання під вартою запобіжних заходів не може запобігти виникненню ризикам, існування яких обґрунтовано слідчим.

Зокрема, зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, такий запобіжний захід у виді як особисте зобов`язання, не здатне забезпечити дієвість кримінального провадження та запобігти ризикам, передбачених п.1,3 ч.І ст. 177 КПК України.

До підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відсутні особи, які можуть виступити його поручителями.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в даному випадку не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання процесуальних обов`язків ОСОБА_5 з огляду на наявність високої ступені ризику переховування від органів досудового розслідування, впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинення інших кримінальних правопорушень, наявність яких обґрунтована вище.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. 3,5,6,7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні злочину, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів та обґрунтування обов`язків.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. 3, 5, 6, 7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні злочину, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів та обґрунтування обов`язків.

Вважається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик же в свою чергу це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищевикладене, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, то застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити дієвості кримінального провадження та запобігти виникненням ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити.

Слідча слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області майор поліції ОСОБА_4 підтримала клопотання та просила задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_10 вважав, що підозрюваного слід направити до психіатричної лікарні так як він має психічні захворювання.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти клопотання не заперечував.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, заперечення захисника та додані документи до нього, приходжу до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а клопотання захисника підозрюваного не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

24.11.2024, точний час слідством не встановлений, ОСОБА_5 , перебував за місцем тимчасового проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де між ним та його матір`ю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник конфлікт з приводу направлення його на примусове лікування до психіатричного закладу. В ході даного конфлікту у ОСОБА_7 1.1, раптово виник умисел на умисне заподіяння смерті іншій людині, а саме ОСОБА_6 .

Так, ОСОБА_8 , перебуваючи в загальній кімнаті приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , 24.11.2024, точний час слідством не встановлений, реалізуючи свій злочинний прямий умисел спрямований на заподіяння смерті іншій людині, а саме умисного вбивства матері ОСОБА_6 , нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно- небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс один удар гострою частиною леза сокири в область голови ОСОБА_6 , яка в той час перебувала в положенні стоячи, в результаті чого остання впала на підлогу. Після чого, ОСОБА_5 , не припиняючи своїх злочинних дій спрямованих на заподіяння смерті матері наніс ще декілька ударів, точна кількість ударів на даний час слідством не встановлена, гострою частиною леза сокири в область голови ОСОБА_6 , спричинивши останній численні переломи кісток склепіння і основи черепа та численні розриви головного мозку, від яких настала смерть.

Згідно повідомлення експерта від 26.11.2024 смерть ОСОБА_6 , 1960 р.н., настала в результаті численних переломів кісток склепіння і основи черепа.

ОСОБА_5 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Наявність обґрунтованої підозри

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів:

- протоколом огляду місця події від 25.11.2024, у ході якого виявлено труп ОСОБА_6 зі слідами насильницької смерті в будинку за місцем проживання останньої та ОСОБА_9 , а також знаряддя вчинення злочину- сокиру;

- протоколом огляду місця події від 26.11.2024, у ході якого додатково оглянуто труп ОСОБА_6 та зафіксовано наявні в неї тілесні ушкодження;

- протоколом затримання ОСОБА_5 від 26.11.2024, в ході якого виявлено та вилучено особисті речі підозрюваного;

- повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 26.11.2024 за ч. 1 ст. 115 КК України;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 25.11.2024 згідно якого останній визнав вину у вбивстві матері ОСОБА_6 ;

- протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 від 26.11.2024;

- іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження, у їх сукупності.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч 1 ст. 115 КК України, у разі визнання винуватим у вчиненні якого йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваної, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування домашнього арешту, як основного запобіжного заходу, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, у тому числі який полягає в забороні підозрюваній залишати житло цілодобово, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів комунікації, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

При цьому, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до підозрюваного вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про строк дії 60 діб такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та з урахуванням часу фактичного затримання 26.11.2024 року.

Альтернативний запобіжний захід

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, пунктом 2 ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

За наведених вище обставин, слідчий суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованого злочину, про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення ним дій, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Слід зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Так як відсутні достатні докази неосудності підозрюваного і слідчий пояснила, що ще вчинюються дії для залучення експерта з питань осудності підозрюваного так як пройшов незначний проміжок часу з дня вчинення злочину та захисник не надав відповідного висновку експерта то заперечення захисника не грунтуються на положеннях слідуючих статтей КПК України:

Стаття 503. Підстави для здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру

1. Кримінальне провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, здійснюється за наявності достатніх підстав вважати, що:

1) особа вчинила суспільно небезпечне діяння, передбачене законом України про кримінальну відповідальність, у стані неосудності;

2) особа вчинила кримінальне правопорушення у стані осудності, але захворіла на психічну хворобу до постановлення вироку.

2. Якщо під час досудового розслідування будуть встановлені підстави для здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, слідчий, дізнавач, прокурор виносить постанову про зміну порядку досудового розслідування і продовжує його згідно з правилами, передбаченими цією главою.

Стаття 101. Висновок експерта

1. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

2. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.

Стаття 242. Підстави проведення експертизи

1. Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

2. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

Стаття 243. Порядок залучення експерта

1. Експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання задоволити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянину України, українцю, не працюючий, не одружений, не маючому на утриманні дітей, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» МЮУ на 60 діб, тобто до 24 січня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1