У Х В А Л А

04.11.2024 м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и л а:

1.24.10.2024 ОСОБА_3 звернулася до Вищого антикорупційного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), передбачену п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки такі не внесли відомості про кримінальне правопорушення за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

2.У цей же день, згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді, скарга передана на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .

3.Скаржниця у судовому засіданні підтримала скаргу та просила її задовольнити.

4.НАБУ свого представника у судове засідання не направило. Оскільки, КПК України не встановлює перешкод для розгляду скарги у випадку не прибуття представника суб`єкта, дії або бездіяльність якого оскаржується, слідча суддя вважає за можливе розглянути таку скаргу.

5.Дослідивши скаргу, заслухавши доводи скаржниці, слідча суддя дійшла висновку про необхідність відмови у її задоволенні, з огляду на таке.

6.Скарга мотивована тим, що 30.07.2020 ОСОБА_3 звернулася до НАБУ із повідомленням про злочин, у якому зазначила про вчинення Міністром внутрішніх справ України (далі - МВС) ОСОБА_4 , заступником МВС ОСОБА_5 , а також особами з близького оточення Президента України ОСОБА_6 у період війни низки кримінальних правопорушень, передбачених статтями 26, 109, 110, 111, 112, 125, 126, 191, 344, 345-1, 365, 366 КК України, а також інших кримінальних правопорушень. Зокрема, ОСОБА_3 покликалася на те, що внаслідок шахрайський дій названих осіб із бюджету МВС, Національної поліції України (далі - НПУ), у травні-червні 2020 року було викрадено 93 мільярди гривень. А також, ОСОБА_7 зазначала про викрадення майна у неї та низки підприємців м. Чернігова та торгівлю людьми.

7.У заяві ОСОБА_3 просила внести відповідні відомості до ЄРДР. Однак, листом за вих. № 111-188/29741 від 20.08.2020 НАБУ повідомило заявниці, що за результатами розгляду її звернення не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки у звернення не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ.

8.Слідчою суддею здійснено запит до НАБУ щодо надання інформації про результати розгляду заяви. Однак відповідь на такий не надано.

9.Отже, наразі відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесені.

10.Виходячи з наведеного, слідча суддя доходить висновку, що скарга подана особою, яка має право подавати таку скаргу.

11.Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

12.Отже, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: (1) прокурор, слідчий (детектив) наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; (2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; (3) відповідна процесуальна дія прокурором, слідчим (детективом) у встановлений строк не вчинена. Тобто, наведена норма дозволяє оскаржити слідчому судді не будь-яку бездіяльність, а лише ту, що стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законом.

13.Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

14.Ознакам, зазначеним у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України.

15.Отже, оскаржена ОСОБА_3 бездіяльність відповідає ч. 1 ст. 303 КПК України.

16.Водночас, ухвалою слідчої судді від 04.11.2024, занесеною до журналу судового засідання, постановлено поновити скаржниці строк на оскарження відповідної бездіяльності.

17.Згідно із ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

18.У силу ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

19.Остання встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

20.Так, п. 1, 2 ч. 5 ст. 216 КПК України передбачено такі умови, як вчинення зазначених кримінальних правопорушень, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, а також кримінального правопорушення, серед інших, передбаченого статтею 191 КК України, у якому предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).

21.У заяві ОСОБА_7 покликалась на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК України, яким може бути спричинено шкоду у розмірі 93 мільярди гривень, а також, що таке кримінальне правопорушення вчинено ОСОБА_4 та ОСОБА_8 у період їх перебування на посадах Міністра та заступника Міністра внутрішніх справ України, відповідно.

22.За таких обставин, скарга ОСОБА_7 відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України в цій частині підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

23.Поряд з цим, слідча суддя бере до уваги, що у скарзі йде мова також про можливе вчинення кримінальних правопорушень, у співучасті з іншими особами, а також інших кримінальних правопорушень, що не віднесені до підсудності ВАКС, цими ж особами, то з урахуванням положень п. 20-2 розділу XІ «Перехідні положення» КПК України, слідча суддя вважає, що загалом по такій скарзі має здійснюватися судовий контроль Вищим антикорупційним судом.

24.На підставі викладеного, скарга відповідає вимогам ст. 303 та ч. 1 ст. 306 КПК України.

25.Поряд з цим, слідча суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

26.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

27.Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

28.Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

29.Слідча суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

30.Однак, на переконання слідчої судді, скарга не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

31.Як уже зазначала слідча суддя, ч. 1 ст. 214 КПК України не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення. Також, така позиція відповідає усталеній судовій практиці в Україні та позиції ВС, що викладалась вище.

32.У заяві ОСОБА_3 покликалась на те, за її заявами було розпочато кримінальне провадження щодо того, що в грудні 2019 року з НБУ було використано 93 мільярди гривень готівки, які були викрадені ОСОБА_9 , прем`єр-міністром ОСОБА_10 та керівництвом Національного банку України (далі - НБУ), а також щодо викрадення в січні 2020 року внаслідок махінацій з міжнародними банками 500 мільйонів доларів США, виділених України. Водночас, заявниця стверджує, що кошти, виділені з бюджету для потреб НПУ у розмірі 93 млрд грн. фактично залишились в НБУ, натомість посадові особи МВС здійснюють документальне оформлення, що, нібито, такі кошти надійшли до органів НПУ, лікарень, а також нібито здійснення їх витрат. Такі дії, на переконання заявниці, здійснюються з метою приховання факту викрадення 1 млрд. доларів США.

33.Окрім того, заявниця покликалася на те, що за наказом керівництва МВС було здійснено рейдерське захоплення майна ряду підприємців м. Чернігова.

34.За таких обставин, заявниця стверджувала про вчинення злочинів Міністром внутрішніх справ України ОСОБА_4 , його заступником ОСОБА_8 , близьким оточенням Президента України ОСОБА_6 , які на її переконання, полягали у здійсненні дій, спрямованих на повалення конституційного ладу в Україні, державній зраді, підробці службових документів, введенні в оману Президента України, фальсифікації злочину, торгівлі людьми, викрадені коштів, виділених Кабінетом Міністрів України, з рахунків НБУ та поліції, викраденні коштів, виділених на будівництво сміттєперероблювального комплексу у м. Чернігові, загрозі життю та здоров`ю Президенту України ОСОБА_6 , а також загрозі життю та здоров`ю заявниці, як підприємцю та журналісту при виконанні службових обов`язків.

35.Однак, зі змісту заяви слідчою суддею встановлено, що у ній не наведено жодних об`єктивних даних на підтвердження наявності ознак кримінальних правопорушень. Натомість, слугувати вказаному не можуть загальні відомості щодо виділення коштів з державного бюджету України для потреб НПУ з покликанням на підтвердження таких обставин у телевізійній програмі.

36.У судовому засідання заявниця стверджувала, що про зазначені нею злочини їй стало відомо під час здійснення нею професійної діяльності, у зв`язку з чим слідча суддя пропонувала їй зазначити фактичні дані для обґрунтування викладених у заяві обставин. Однак будь-яких інших відомостей ОСОБА_3 у судовому засіданні не повідомила.

37.Отже, на переконання слідчої судді, твердження скаржниці про вчинення кримінальних правопорушень має занадто узагальнений, абстрактний характер, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати такі діяння саме як кримінальні правопорушення. Адже всі її покликання є лише припущеннями, на підтвердження чого не наведено жодних обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень.

38.Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

39.За таких обставин, доводи заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень, на переконання слідчої судді, є необґрунтованими припущеннями не заснованими на фактичних даних.

40.До того ж, слідча суддя звертає увагу, що після внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування мають проводитись слідчі дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій мірі. Водночас, здійснення такого на основі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на чинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

41.З огляду на наведене, обставини, викладені в заяві, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

42.Отже, оскільки викладене ОСОБА_3 не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою, а відповідно і щодо початку досудового розслідування.

43.На підставі наведеного, слідча суддя вважає, що наявні підстави, для відмови у задоволення скарги.

З огляду на викладене, керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, 482-2 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1