УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання потерпілого у кримінальному провадженні за № 1-кс/760/12463/24 - ОСОБА_2 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду справи №760/26564/24 за скаргою на бездіяльність слідчого Соломянського УП ГУНП у м. Києві,-

Встановив:

В провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 знаходиться справа №760/26564/24 за скаргою на бездіяльність слідчого Солом`янського УП ГУНП у м. Києві.

15 листопада 2024 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання потерпілого у кримінальному провадженні за № 1-кс/760/12463/24 - ОСОБА_2 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування поданого клопотання заявник вказує, що суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 призначене судове засідання на 04.11.2024 року не відбулось, і про нову дату судового засідання потерпілого не повідомляли, що на його думку є порушенням ч.2 ст.306 КПК України, а саме розгляд скарги на дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, розглядаються судом не пізніше 72 годин з моменту надходження відповідної заяви. Враховуючи викладене, а також на підставі п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України, ОСОБА_2 просив заяву задовольнити.

Дослідивши у судовому засіданні клопотання про відвід та матеріали справи, що стосуються суті заявленого відводу, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

В силу ст. 81 КПК України, у разі з`явлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Частина 1 ст. 75 КПК України встановлює вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.75 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні якщо за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43).

Пункт 5 постанов Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» роз`яснює, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Судовим розглядом не встановлена і заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_3 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного рішення у справі.

Інших обставин, які б викликали сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 заявником вказано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 77, 79, 80, 81 КПК України, суд,-

Ухвалив:

В задоволенні клопотання потерпілого у кримінальному провадженні за № 1-кс/760/12463/24 - ОСОБА_2 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1