Ухвала

22 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 766/16548/19

провадження № 51-3740 во 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Касаційного кримінального суду від 31 липня 2024 року у справі №766/16548/19,

встановив:

31 липня 2024 року колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі головуючого ОСОБА_5 , суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за результатом розгляду касаційної скарги ОСОБА_4 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року було постановлено ухвалу, якою відмовлено у відкритті провадження за вказаною касаційною скаргою.

17 вересня 2024 року до Суду надійшла заява ОСОБА_4 про виправлення описки в рішенні суду, в якому просить:

-встановити факт того, що його, як учасника судового провадження н/п 1-во/766/4/22 про виправлення описок, слідчий суддя повинен повідомляти про дату, час і місце засідання чи викликати на судове засідання про виправлення описок, призначене на 27.01.2022, а у разі якщо слідчому судді дозволено викликати на судове засідання замість повідомляти, зазначити закон, який дозволяє це робити та порушувати ст. 379 КПК;

- встановити факт того, що його, як учасника судового провадження про виправлення описок, слідчий суддя повинен повідомляти про дату, час і місце засідання за допомогою повідомлення (ст. 111, 112 КПК) чи повістки про виклик (ст. 134, 137 КПК) та, якщо слідчому судді дозволено повідомляти про дату, час і місце засідання за допомогою повістки про виклик замість повідомлення, вказати закон, який дозволяє це робити та порушувати ст. 111, 112, 134, 137, 379 КПК;

- встановити факт того, що ухвалу слідчого судді від 27.01.2022 про відмову у виправленні описки було постановлено без виклику його на судове засідання по виправленню описки чи з викликом та у разі, якщо буде встановлено, що ухвалу було постановлено з викликом замість без виклику, вказати закон, який дозволяє так робити та порушувати ст. 111, 112, 134, 137, 379 КПК;

- виправити описку в абзаці 8 мотивувальної частини ухвали від 31.07.2024 та вказати замість «оскільки був викликаний в судове засідання, призначене на 27 січня 2022 року» вказати «оскільки повідомлявся про дату, час і місце засідання, призначене на 27 січня 2022 року»;

- якщо буде відмовлено в відкритті провадження або відмовлено в виправленні описки, то вказати, куди заявнику слід звернутися для вирішення цього питання (врахувати порушення чинного законодавства та притягнути до відповідальності осіб, які порушили чинне законодавство та прийняли незаконне рішення).

Щодо вимог ОСОБА_4 про встановлення деяких фактів, а також роз`яснення того, куди останньому слід звернутися у разі відмови у виправленні описки або відмови у відкритті провадження, колегія суддів зауважує, що, з огляду на положення ст. 379 КПК України, такі вимоги не є компетенцією суду касаційної інстанції.

При цьому, щодо вимоги ОСОБА_4 про виправлення описки в абзаці 8 мотивувальної частини ухвали Касаційного кримінального суду від 31 липня 2024 року колегія суддів зазначає наступне.

Зокрема, відповідно до статті 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Передбачену статтею 379 КПК, а також частиною 5 статті 371 цього Кодексу можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення, шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 134 КПК слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Абзацом 1 частини 1 статті 135 КПК визначено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Так, суд апеляційної інстанції в ухвалі від 23 квітня 2024 року зазначив, що:

- із матеріалів кримінального провадження вбачалося, що ОСОБА_4 повідомлявся судом про дату, час та місце розгляду його заяви про виправлення описки , зокрема і на судове засідання на 27.01.2022 року, крім того, про отримання судової повістки від 17.01.2022 зазначено і в апеляційній скарзі;

- 27.01.2022 слідчий суддя в судовому засіданні постановив ухвалу , якою відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 17.12.2021 року.

Таким чином, зі змісту зазначеної ухвали Судом не вбачалось, що ОСОБА_4 не отримував повістки про виклик.

З огляду на вказане, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у даному випадку строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 27.01.2022 для ОСОБА_4 обчислювався з дня її оголошення, а не з дати отримання копії ухвали, як на те вказував останній, оскільки учасники кримінального провадження викликалися слідчим суддею в судове засідання, проте не з`явилися, тобто на власний розсуд розпорядилися своїми процесуальними правами на участь в судовому засіданні.

Таким чином, короткий виклад змісту оскаржуваної ухвали колегії суддів апеляційної інстанції було відображено в абзаці 8 мотивувальної частини ухвали Касаційного кримінального суду від 31 липня 2024 року, в якому вказано: «При цьому, апеляційний суд обґрунтовано зазначив, що посилання ОСОБА_4 в апеляційній скарзі на те, що судовий розгляд проведено без його виклику, у зв`язку з чим строк на апеляційне оскарження ухвали починається з 03 лютого 2022 року, тобто з дати отримання ним засобами поштового зв`язку копії ухвали від 27 січня 2022 року, ґрунтується на помилковому тлумаченні приписів ч. 2, 3 ст. 395 КПК, оскільки ОСОБА_4 був викликаний в судове засідання, призначене на 27 січня 2022 року.».

З огляду на зазначене вище, зміст заяви ОСОБА_4 свідчить про те, що він фактично не погоджуючись зі змістом судового рішення просить його змінити, а не виправити описку чи помилку в ухвалі Верховного Суду.

Враховуючи викладене, не вбачається підстав до застосування положень статті 379 КПК за заявою ОСОБА_4 про виправлення описки при постановленні ухвали.

Керуючись статтею 379 КПК, Суд

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Касаційного кримінального суду від 31 липня 2024 року у справі №766/16548/19.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3