УХВАЛА

Іменем України

30.10.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянув у кримінальному провадженні №0003321 від 24.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , про арешт майна та додані до клопотання матеріали,-

ВСТАНОВИВ:

У клопотанні слідчий зазначив, що 23.10.2024 року близько 12 год.30 хв. на автодорозі Р-18 Житомир-Сквира, 9-й км., відбулося зіткнення між автомобілем марки «ЗАЗ TF698K» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 та автомобіля марки «Mercedes-Benz 200» р/н НОМЕР_2 під керуванням військовослужбовця ВЧ НОМЕР_3 ОСОБА_5 . Внаслідок чого пасажир автомобіля «ЗАЗ TF698K» р/н НОМЕР_1 ОСОБА_6 та пасажир автомобіля «Mercedes-Benz 200» р/н НОМЕР_2 ОСОБА_7 отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані до лікувального закладу м. Житомира.

В ході проведення огляду місця ДТП працівниками СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було вилучено транспортний засіб, а саме автомобіль марки «Mercedes-Benz 200» реєстраційний номер НОМЕР_2 та поміщено на майданчик тимчасового тримання автомобілів УЛМТЗ ГУНП в Житомирській області, що за адресою: Житомирський р-н., смт. Гуйва, вул. Бердичівська, 64-В.

Оскільки автомобіль марки «Mercedes-Benz 200» реєстраційний номер НОМЕР_2 , зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.

В ході досудового розслідування, з метою проведення повного, об`єктивного та неупередженого дослідження всіх обставин вказаної ДТП, необхідно провести ряд експертних досліджень, зокрема: експертизу технічного стану автомобіля, експертизу механізму та обставин ДТП та судово-трасологічну експертизу.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України транспортний засіб автомобіль марки «Mercedes-Benz 200» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а перебував у користуванні ОСОБА_5 (тел. НОМЕР_5 ), який був вилучений та поміщений на майданчик тимчасового тримання автомобілів ГУНП в Житомирській області, що за адресою: АДРЕСА_2 , слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 23.10.2024 року при огляді місця дорожньо-транспортної пригоди та направлений на відповідальне зберігання за вказаною вище адресою, і відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України даний транспортний засіб вважається тимчасово вилученим майном.

В обґрунтування заявленого клопотання вказано, що з метою запобігання можливості приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливості використання, як доказів відомостей, що містяться на вказаному транспортному засобі та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього засобу, та те, що у даному кримінальному провадженні необхідно отримати висновки ряду призначених експертиз, слідчий просить накласти арешти на указаний транспортний засіб з метою недопущення його відчуження, розпорядження та користування.

В судове засідання слідчий та власник майна не з?явилися, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру, щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи правову підставу для арешту майна та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, оцінену співмірність між рівнем заходів процесуального обтяження та потребами досудового розслідування, слідчим суддею встановлена достатня переконливість наведених у клопотанні ґрунтувань щодо необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Виходячи з вищенаведеного, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «Mercedes-Benz 200» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та перебував у користуванні ОСОБА_5 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеного транспортного засобу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1