печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000027, -

В С Т А Н О В И В :

22.08.2024 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , згідно вимог якого просить суд накласти арешт на грошові кошти у розмірі 775 699 431,09 грн. КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» (), що знаходяться на рахунку у Державній казначейській службі України, м. Київ (МФО 820172) НОМЕР_1 та на грошові кошти ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_1", що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_2 , ТОВ"ІНФОРМАЦІЯ_2", що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_3 зупинити видаткові операції з указаними грошовими коштами, у будь-якій валюті, крім видаткових операцій щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних із заробітної плати.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що заступником керівника Київської міської прокуратури призначено групу прокурорів у кримінальному провадженні до складу якої включені прокурори Подільської окружної прокуратури міста Києва.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за матеріалами Держфінмоніторингу стосовно неправомірних дій посадових та службових осіб - КП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», які за попередньою змовою з підрядними організаціями, перераховують на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», ТОВ «БК «ІНФОРМАЦІЯ_2», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_1» та інших, бюджетні грошові кошти з метою їх розкрадання під час будівництва об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві», які в подальшому перераховуються на рахунки товариств з ознаками фіктивності та «транзитно-конвертаційних груп», з метою привласнення та здійснення подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому розпочато за матеріалами Держфінмоніторингу стосовно неправомірних дії посадових та службових осіб КП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», які за попередньою змовою з підрядними організаціями перераховують на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», ТОВ «СІТІЛАЙТ ФОРМ та інших товариств бюджетні грошові кошти під час будівництва об`єкта «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві», що в подальшому перераховуються на рахунки товариств з ознаками фіктивності та «транзитно-конвертаційних груп», з метою привласнення та здійснення подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

В ході досудового розслідування встановлено, що 12.04.2017 між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», як замовником та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» як генпідрядником укладено договір генпідряду №12/04-17, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи по об`єкту «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві» від дамби Русанівських садів до бульвару Перова.

Пунктом 4.1 цього договору встановлено, що розрахунки за виконані роботи здійснюватимуться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт (форми №КБ-в) і довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма №КБ-3), які враховуючи умову фінансування робіт за бюджетні кошти, приймаються виключно по фактичному надходженню коштів на рахунок замовника, проміжними платежами в міру виконання робіт.

Встановлено також, що на виконання вказаного договору генпідрядником ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності та конвертації безготівкових грошових коштів у готівку, до злочинної схеми залучені субпідрядні підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші, лакофарбових матеріалів, металоконструкцій та інші, тобто які мають потрібну номенклатуру товарів/послуг і в подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, а після перерахування коштів замовником генпідряднику здійснюється перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зокрема, встановлено, що починаючи з січня 2020 року і по теперішній час замовником ДП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» бюджетні грошові кошти по об`єкту «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві» перераховуються на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» () ймовірно з метою їх розкрадання.

Разом із цим, в результаті проведених оперативних заходів з`ясовано, що ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» за адресою його місцезнаходження, яка зазначена в ЄДРПОУ, а саме АДРЕСА_1 , фактично не знаходиться та його реальне місцезнаходження невідоме.

В ході досудового розслідування на підставі отриманих доказів органом досудового розслідування повідомлено про підозру службовим особам ряду товариств, причетних до вчинення вказаної протиправної діяльності, зокрема, директору КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд», голові наглядової ради та директору ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», директору субпідрядної організації ТОВ «Сітілайт Форм» за ч. 5 ст. 191 КК України, матеріали щодо яких виділено в окреме провадження.

За результатами проведеної будівельно-технічної експертизи підтверджено, що відомості щодо витрат на експлуатацію машин і механізмів, що внесені до актів приймання виконаних робіт, не відповідають вимогам ДСТУ «Настанова щодо визначення вартості експлуатації будівельних машин та механізмів у вартості будівництва», на основі якого складалась проектно-кошторисна документація, та завищені на 104 млн. грн.

Крім того, встановлено, що на даний час продовжується протиправна діяльність, оскільки ДП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» здійснюють перерахування бюджетних грошових коштів.

Одночасно, встановлено, що грошові кошти, які КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» перераховують на рахунки ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» за виконання робіт по договору генпідряду №12/04-17 повертаються на рахунки КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» з метою заволодіння вищевказаними бюджетними коштами шляхом перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Так, встановлено, що з рахунку ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», який відкритий в Державній казначейській службі України у м. Київ, було здiйснено повернення коштiв на рахунок НОМЕР_1 , який належить КП «ДБШТС м. Києва» по об`єкту робіт "Будiвництво ПМП через р. Днiпр." (договори № 11 /04-17 вiд 11.04.17р. та № 12/04-17 вiд 12.04.17р).

У зв`язку з цим, 15.08.2024 до Державної казначейської служби м.Києва скеровано запит щодо руху грошових коштів КП «ДБШТС м. Києва».

Згідно отриманої інформації на вищевказаний запит, встановлено, що ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4» 11.06.2024 здійснено повернення коштiв на вказаний рахунок, який належить КП «ДБШТС м. Києва» у загальній сумі 775 699 431,09 грн.

В той же час, 12.06.2024 з рахунку КП «ДБШТС м. Києва» перераховано 771 306 279,26 гривень на рахунок ГУК у м. Києві Печерського району (призначення платежу - повернення коштів).

Таким чином, після повернення коштів фактичний залишок грошових коштів на рахунку КП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» складав 11 414 401,15 гривень.

В подальшому, у період червень-липень 2024 року Департаментом транспортної інфраструктури м. Києва на рахунок КП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» перераховано 821 822 585,04 гривень, з призначенням - об`єкту робіт "Будiвництво ПМП через р. Днiпр." (договори № 11 /04-17 вiд 11.04.17р. та № 12/04-17 вiд 12.04.17р).

Крім того, після вказаного перерахування, КП «ДБШТС м. Киева» на рахунки " ІНФОРМАЦІЯ_1 " та ТОВ "БК"ІНФОРМАЦІЯ_2" перераховано кошти у загальній сумі 53 376 298, 46 гривень.

Після вказаних перерахувань встановлено, що станом на 16.08.2024 фактичний залишок грошових коштів на рахунку КП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» складає 764 496 980,21 гривень.

Таким чином, існують підстави вважати, що Департаментом транспортної інфраструктури м. Києва фактично повернуто кошти, які КП «ДБШТС м. Києва» 12.06.2024 повернуто на рахунок ГУК у м. Києві Печерського району, з метою уникнення існуючих арештів рахунків у кримінальному провадженні, а також їх можливого накладення, що підтверджує наявність дій спрямованих на подальше заволодіння вищевказаними коштами, шляхом безпосереднього їх перерахування не на генерального підрядника, а на суббідрядні організації.

В органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що такі грошові кошти можуть бути скеровані на рахунки товариств «транзитно-конвертаційних груп» з метою подальшого їх привласнення та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Так, встановлено, що КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» відкрито рахунки у Державній казначейській службі України м. Київ (МФО 820172) за номером UA0042764.

Постановою на грошові кошти у розмірі 775 699 431,09 грн., які належать КП «ДБШТС м. Києва» (), що знаходяться на рахунках у Державній казначейській службі України, м. Київ (МФО 820172), НОМЕР_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, встановлено, що у ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_1" відкрито рахунок у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" за номером НОМЕР_2 .

Постановою на грошові кошти, які належать ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_1" (ЄДРПОУ 3084813), що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, встановлено, що у ТОВ"ІНФОРМАЦІЯ_2" відкрито рахунок у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" за номером НОМЕР_3 .

Постановою на грошові кошти, які належать ТОВ"ІНФОРМАЦІЯ_2", що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_3 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор/слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Представник сторони обвинувачення подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

При вирішення питання про призначення до розгляду клопотання прокурора та відповідно в розрізі вирішення порушеного питання прокурором, вважаю, що стороною обвинувачення достатньо та обґрунтовано доведено наявність та достатність підстав для застосування ч.2 ст. 172 КПК України та відповідно провести розгляд клопотання без повідомлення власника майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Наряду з вказаним, у відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема частиною 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Дана стаття Конституції України визначає, що конфіскація майна може бути заснована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування, відомості про яке внесені до ЄРДР № 0000027 від 13.02.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється Печерською окружною прокуратурою міста Києва.

Крім того, заступником керівника Київської міської прокуратури призначено групу прокурорів у кримінальному провадженні до складу якої включені прокурори Подільської окружної прокуратури міста Києва.

При вирішенні питання про арешт майна, для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно з частиною 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації майна.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно частини 6 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відтак, в даному випадку наявні підстави з якими законодавець пов`язує вирішення питання щодо арешту майна.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Відповідно до ч. 10 ст. 171 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Стороною обвинувачення доведено, що кошти, розміщені на рахунках, що відкриті у вищевказаних банківських установах є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Таким чином, встановлено, що грошові кошти вищевказаних товариств, які знаходяться на розрахункових рахунках у банківських установах відповідають вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України, тобто є такими, що набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, та, відповідно ч.10 ст.170 КПК України, на них може бути накладено арешт.

Необхідність накладення арешту на майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках, зумовлюється тим, що не застосування цього заходу зумовить труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні №0000027 внаслідок того, що існує реальна загроза його приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, а також з метою запобігання прихованню, зникненню, втрати, знищенню, використанню, перетворенню, передачі, відчуженню майна вищевказаних товариств, яке має значення для встановлення істини в кримінальному провадженні №0000027 та підтверджує факт незаконного походження вказаного майна, а також враховуючи те, що майно вказаних суб`єктів господарювання відповідає вимогам ч.1 ст.98 КПК України, тобто є такими, що набуте кримінально протиправним шляхом або отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, наявні підстави для накладення арешту на зазначене майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках в банківських установах, з метою забезпечення речових доказів у кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у розмірі 775 699 431,09 грн. КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» (), що знаходяться на рахунку у Державній казначейській службі України, м. Київ (МФО 820172) НОМЕР_1 та на грошові кошти ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_1", що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_2 , ТОВ"ІНФОРМАЦІЯ_2", що знаходяться на рахунку у АТ "КБ "ІНФОРМАЦІЯ_3" (МФО 380526), НОМЕР_3 зупинити видаткові операції з указаними грошовими коштами, у будь-якій валюті, крім видаткових операцій щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до державного бюджету або державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних із заробітної плати.

Зобов`язати слідчого/прокурора надати особі, на майно якої накладено арешт копію ухвали.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1