Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події, проведеного 09.09.2024 за адресою: м. Київ, вул. Нижній Вал, 33.

Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала.

Представник власника майна ТОВ «БКЗ ГРЕЙН» у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій також зазначив, що він не заперечує щодо задоволення даного клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без їх участі.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002015, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.09.2024 близько 08 год. 00 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, таємно викрав кабель живлення, чим спричинив ТОВ «БКЗ ГРЕЙН» майнову шкоду.

09.09.2024 під час огляду місця події, який було проведено за адресою:

АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено: кабель із маркуванням «Т00156» з якого було зроблено зріз, після чого відрізок був поміщений до сейф пакету №EXP 0149440; кабель відрізок якого 5,5 метрів з маркуванням «Т00156», який був поміщений до пакету №KIV 6118325.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 09.09.2024 вилучені речі, які вказані вище, визнано речовими доказоми у кримінальному провадженні, оскільки останні зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що мають важливе доказове значення у кримінальному провадженні.

Наведене вище свідчить про те, що вказані речі є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що такі речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення майна, яке було виявлене та вилучене в ході огляду місця події, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на таке майно задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002015, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене в рамках кримінального провадження №0002015 від 09.09.2024 в ході огляду місця події, проведеного 09.09.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- кабель із маркуванням «Т00156» з якого було зроблено зріз, після чого відрізок був поміщений до сейф пакету №EXP 0149440;

- кабель відрізок якого 5,5 метрів з маркуванням «Т00156», який був поміщений до пакету №KIV 6118325.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1