Справа №: 398/5192/24
провадження №: 1-кс/398/1742/24
УХВАЛА

Іменем України

"17" жовтня 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_3 у справі за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває справа № 398/5192/24 (провадження № 1-кс/398/1729/24) за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про вчинене кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 09 жовтня 2024 року у зазначеній справі слідчим суддею визначено ОСОБА_3 .

11 жовтня 2024 року ОСОБА_2 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_3 у зв`язку з системним порушенням його процесуальних прав, що вказує на упереджене ставлення слідчого судді ОСОБА_3 до ОСОБА_2 .

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 жовтня 2024 року справу щодо розгляду заяви про відвід слідчого судді розподілено судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні ОСОБА_2 заяву підтримав, наполягав на її задоволенні з підстав систематичного порушення його прав слідчим суддею ОСОБА_3 .

Інші учасники справи, які належним чином повідомлялись про час та місце судового розгляду, справи у судове засідання не з`явились. Неявка учасників справи не перешкоджає суду у розгляді заяви.

Вислухавши пояснення особи, яка подала заяву про відвід слідчого судді, дослідивши матеріали справи, заяву ОСОБА_2 про відвід слідчого судді з доданими до заяви матеріалами, суддя дійшов наступних висновків.

За приписами ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно зі ст. 80 КПК України за цими ж підставами слідчому судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду.

Частиною 5 статті 80 КПК визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Тобто, заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід, повинна викласти всі відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, які можуть бути підставою для відводу судді. Суть цієї правової норми полягає в тому, що вона передбачає визначений законом перелік підстав, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді кримінального провадження. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Факт, який викликає сумніви у неупередженості судді при розгляді справи повинен ґрунтуватися на доказах. Ця підстава застосовується лише у випадку доведеності, що суддя прямо або опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи. Для визнання упередженості потрібні докази, які б свідчили про наявність заінтересованості у результаті розгляду справи.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Відповідно, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності.

При наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Щодо суб`єктивного критерію, обов`язковим є наявність фактів упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім.

За практикою Європейського Суду з прав людини при вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумніватися у неупередженості конкретного судді позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованого сумніву в неупередженості суду. Особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) необхідно визначити, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді. Суб`єктивний критерій, у свою чергу, вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, й лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна було б кваліфікувати як прояв упередженості, можливо ставити під сумнів його безсторонність.

Неупередженість судді є необхідною умовою успішного виконання своїх обов`язків для здійснення завдань кримінального провадження України та забезпечення законності. Значення неупередженого судового розгляду варто оцінювати в контексті забезпечення реалізації права особи на справедливий розгляд (ст. 6 Європейської конвенції з прав людини).

Бангалорськими принципами поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схваленими Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23 встановлено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття

При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Тобто, відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Подана ОСОБА_2 заява про відвід слідчого судді ОСОБА_3 не містить підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, що передбачені ст. 75 КПК України, а також доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді під час розгляду справи. Крім того, у заяві про відвід не наведені обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді, та можуть бути підтверджені належними доказами.

Долучена до заяви ухвала від 01 серпня 2024 року про задоволення заяви про самовідвід слідчого судді ОСОБА_3 у справі № 398/1676/24 (проваження № 1-кс/398/1381/24) суд оцінює як недостатній доказ того, що слідчий суддя має упередженість під час розгляду даної справи за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та не може бути віднесена до тих обставин, з якими законодавець пов`язує відвід судді. Крім того, в ході розгляду зазначеної скарги, ОСОБА_2 заперечував існування підстав для задоволення самовідводу слідчого судді ОСОБА_3 .

У судовому засіданні обставини, які б свідчили про упередженість слідчого судді ОСОБА_3 , при розгляді заяви про відвід судді також не встановлено.

На підставі викладеного, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному і об`єктивному дослідженні обставин справи, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов висновку, що заява ОСОБА_2 про відвід слідчого судді ОСОБА_3 задоволенню не підлягає, оскільки не містить обґрунтованих обставин та доказів їх об`єктивного існування, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді під час розгляду справи.

Крім того, ОСОБА_2 , в ході розгляду суддею заяви про відвід слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області заявлено клопотання: оголосити його статус як потерпілого, роз`яснити його права та обов`язки потерпілого, роз`яснити йому право на відвід суді, який розглядає заяву на відвід, надати дозвіл на пряму трансляцію засідання, надати для ознайомлення доступ до файлів ВКЗ у судовому провадженні; провести судове засідання в режимі ВКЗ власними засобами учасника. Вказані клопотання аргументує його зацікавленістю, зазначає, що йому відома позиція інших суддів Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, цікава позиція із заявлених клопотань судді ОСОБА_1 , зазначає про свої сумніви в дотриманні суддею вимог КПК України, порушення принципу відкритості судового процесу.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 81 КПК України встановлений порядок вирішення питання про відвід. У разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

З підстав чітко визначеного процесуальним законом порядку розгляду заяви про відвід, відсутність визначеної законодавством вимоги в ході розгляду заяви про відвід розглядати інші клопотання та заяви учасників процесу, в тому числі заяви про відвід судді який розглядає заяву про відвід слідчого судді, зазначені клопотання суддя залишає без розгляду, разом з тим роз`яснює ОСОБА_2 , як особі яка заявила відвід слідчому судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області в ході розгляду його скарги на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань наступне.

Пунктом 4 частини 1 статті 336 КПК України передбачено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) у разі необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження.

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 336 КПК України).

Частина 9 статті 336 КПК України регламентує, що дистанційне судове провадження може здійснюватися у судах першої інстанції під час здійснення судового провадження з будь-яких питань, розгляд яких віднесено до компетенції суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.

Тобто, підставою для здійснення трансляції судового засідання є дозвіл суду та/або умова щодо участі усіх учасників, які беруть участь у судовому засідання, в режимі відеоконференції.

Частиною 5 ст. 107 КПК України передбачено, що учасники судового провадження мають право отримати копію запису судового засідання, зробленого за допомогою технічного засобу.

Порядок видачі технічного запису судового засідання регулюється Наказом ДСА України від 06.06.2022 № 156 «Про затвердження Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання» та ЗУ «Про судовий збір».

Розділом III Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої Наказом ДСА України від 06.06.2022 року, №156, передбачено, що після завершення фіксування та збереження технічного запису судового засідання в протоколі (журналі) цього засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку автоматично формується вебпосилання на технічний запис, збережений в централізованому файловому сховищі. Протокол (журнал) судового засідання автоматично зберігається в централізованому файловому сховищі разом з технічним записом судового засідання, який є додатком до протоколу (журналу).

Враховуючи той факт, що ОСОБА_2 є авторизованим користувачем системи «Електронний суд», то він зможе безперешкодно ознайомитись із записом судового засідання.

Керуючись ст. ст.75, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_3 у справі № 398/5192/24 (провадження № 1-кс/398/1742/24), з розгляду скарги ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1