ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/809/24
провадження № 1-кп/691/291/24
УХВАЛА

Іменем України

02 жовтня 2024 рокум. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області під головуванням судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городище Черкаської області, клопотання обвинуваченої в кримінальному провадженні № 0000349 відомості 08.07.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України,

УСТАНОВИВ:

В липні 2024 року до Городищенського районного суду Черкаської області надійшли матеріали обвинувального акту з додатками, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 310 КК України в кримінальному провадженні № 0000349 від 08.07.2024 року.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 24.07.2024 року в кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання на 21.08.2024 року, яке відкладено за клопотанням прокурора.

02 жовтня 2024 року під час проведення підготовчого судового засідання обвинувачена ОСОБА_4 заявила та підтримала внесене до суду клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 310 КК України на підставі ст. 45 КК України, у звязку з дійовим каяттям. Клопотання мотивувала тим, що вперше обвинувачується та притягується до кримінальної відповідальності, вину у вчиненні кримінального проступку за ч. 1 ст. 310 КК України визнала, добровільно повідомила про обставини вчинення правопорушення, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, щиросердечно розкаюється, збитки відсутні, потерпілих не має, раніше не судима, вчинене кримінальне правопорушення не є корупційним. Просила звільнити її від кримінальної відповідальності.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання із зазначених підстав обвинуваченою ОСОБА_4 , які висвітлені у письмовому клопотанні про закриття кримінального провадження у звязку з дійовим каяттям.

Розглянувши клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, вислухавши учасників судового процесу, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до Кримінального кодексу України, за наявності підстав, передбачених статями 45 - 49 КК України, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обовязковим, якщо тільки вона сама проти цього не заперечує.

Із обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному вирощуванні конопель в кількості від десяти до пятдесяти росилин, а саме у тому, що орієнтовно весною 2024 року (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), знаходячись за мсіцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , виявила на присадибній ділянці зазначеного домоволодіння ростучі рослини коноплі, після чого у неї виник протиправний умисел, спрямований на незаконне вирощування рослин конопель. Надалі ОСОБА_4 , реалізуючи свій протиправний умисел, направленияй на незаконне вирощування рослин конопель, усвідомлюючи суспільно-небезпечнй, протиправний характер своїх дій, в порушення вимог ч. 1 ст. 15 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори", умисно не сполювала їх, а почала вирощувати для власних потреб без мети збуту, прополюючи від буряну з метою доведення рослини до стадії дозрівання, і таким чином незаконно виростила 16 рослин коноплі. Протиправна діяльність ОСОБА_4 була припинена поліцейськими, які 08.07.2024, в період часу з 17:18 год. до 17:35 год. під час проведення санціонованого огляду місця події на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявили та вилучили 16 рослин зеленого кольору з кориневою системою, стеблами, листям, які згідно з висновком експерта є рослинами роду "Cannabis L", які містять психотропну речовину. Тобто, у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України.

Відповідно до частини 1 статті 44 КК України, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим кодексом.

Шляхом опитування учасників кримінального провадження судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_4 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер предявленого їй обвинувачення, правову кваліфікацію своїх дій за ч. 1 ст. 310 КПК України, відсутні будь-які сумніви у добровільності та істинності такої її позиції, а відтак діяння, яке поставлено обвинуваченій у провину, дійсно мало місце, вчинене нею, і отримало правильну кримінально-правову оцінку та визнано самою обвинуваченою.

Крім того, судом встановлено, що обвинувачена цілком розуміє свої права, визначені ч. 3 ст. 285 КПК України, підстави звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України, а також наслідки закриття кримінального провадження з цих підстав і після розяснення цих положень наполягала на закритті кримінального провадження з підстав, передбачених ст. 45 КК України.

Відповідно до статті 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно розяснень, які містяться в пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", за наявності підстав, передбачених у статті 45 КК України, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обовязковим. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Так, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння характеризується субєктивним ставленням винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активне сприяння розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установлені невідомих їм обставин справи.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у звязку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно частини 1 статті 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом про кримінальну відповідальність.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачена ОСОБА_4 вперше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 310 КК України, яке відповідно до статті 12 КК України відноситься до кримінальних проступків. У вчиненому щиро розкаялася, свою вину визнала.

Згідно обвинувального акту потерпілих у кримінальному провадженні немає. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся. Будь-які збитки та шкода кримінальним правопорушенням не завдана. Та, обставиною, яка помякшує покарання у відповідності до ст. 66 КК України є щире каяття.

Враховуючи вищенаведені обставини, які свідчать про наявність матеріально-правових підстав, передбачених ст. 45 КК України, та процесуально-правових підстав звільнення від кримінальної відповідальності у звязку із дійовим каяттям, враховуючи, що за наявності сукупності вказаних обставин таке звільнення є обовязком, а не правом суду, суд вважає, що клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про її звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України за кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 310 КК України, у звязку із дійовим каяттям підлягає задоволенню.

Згідно норм КПК України, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду.

Стягнення процесуальних витрат, при звільненні обвинуваченої від кримінальної відповідальності КПК України не передбачено. Разом з тим, як свідчить правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат, зокрема витрат на правову допомогу, виключно обвинувальним вироком (постанова від 17.06.2020 року у справі №598/1781/17).

Із врахуванням вищезазначеного, суд в силу положень ст. 124 КПК України приходить до висновку, що процесуальні витрати, які є у кримінальному провадженні № 0000349 від 08.07.2024 року, у звязку із проведенням експертизи № СЕ-19/124-24/10115-НЗПРАП від 10.07.2024, в розмірі 3 029,12 грн підлягають стягненню з обвинуваченої.

Долю речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Цивільний позов не заявлено.

Матеріальна шкода не завдана.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 44, 45, ч. 1 ст. 310 КК України, ст. ст. 100, 124, 284 ч. 2 п. 1, 286, 288, 314 ч. 3 п. 2, 369 - 372, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про звільнення її від кримінальної відповідальності, у звязку із дійовим каяттям, задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за вчинений кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 310 КК України на підставі ст. 45 КК України, у звязку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження № 0000349 відомості 08.07.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Процесуальні витрати за проведення судової експертизи № СЕ-19/124-24/10115-НЗПРАП від 10.07.2024 року в сумі 3 029,12 грн (три тисячі двадцять девять гривень дванадцять копійок) стягнути із ОСОБА_4 на користь держави.

Речові докази : 16 (шістнадцять) рослин зеленого кольору, які передані на зберігання в кімнату зберігання речових доказів ВПД № 2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, знищити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду до Черкаського апеляційного суду подається протягом семи днів з дня її оголошення через Городищенський районний суд Черкаської області.

Суддя ОСОБА_1