У Х В А Л А

04 липня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

за участю секретарів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001579, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 на вирок Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 березня 2023 року відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 114-2, ч. ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України.

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_8 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_7

в с т а н о в и в :

в провадженні Миколаївського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 на вирок Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 березня 2023 року.

Під час апеляційного розгляду захисник ОСОБА_7 подав клопотання про призначення лінгвістичної експертизи мовлення, а саме семантико-текстуальної експертизи. Підставою для проведення відповідної експертизи зазначив те, що висновок спеціаліста від 16.09.2022 р. у даному провадженні не є доказом доведення винуватості ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, а тому, для встановлення наявності чи відсутності в діях обвинуваченого складу вказаних кримінальних правопорушень необхідне проведення лінгвістичної експертизи.

Заслухавши пояснення обвинуваченого та його захисника на підтримку поданого клопотання, думку прокурора, який заперечував проти задоволення заявленого клопотання, апеляційний суд доходить наступного.

Частиною 1 ст. 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, суд має право своє ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

На виконання ст. 350 КПК України, клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. При цьому суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про те, що сторона кримінального провадження, враховуючи принцип змагальності кримінального провадження, повинна вказати обставини, які можуть бути підтверджені або спростовані внаслідок проведення будь-якого експертного дослідження та продемонструвати, що його проведення є необхідним для пошуку істини (Краксі проти Італії). Вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо сторона обвинувачення просить, щоб суд прийняв інші докази, такі як висновок експерта, національний суд повинен вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи. Національний суд може вільно, за умови дотримання умов Конвенції, відмовити в проведенні експертизи, запропонованою стороною провадження (справи Хусейн та інші проти Азербайджану; Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії; Poletan і Azirovik проти колишньої Югославської Республіки Македонія).

За таких обставин, право на судовий розгляд за принципом змагальності означає, що сторонам обвинувачення і захисту має бути надана можливість ознайомитися із зауваженнями та доказами, наданими іншою стороною, і відповісти на них, згідно з принципом рівності сторін змагального процесу як однієї зі складових концепції справедливого суду, кожній стороні повинно бути надано розумну можливість представити свої аргументи на умовах, які не ставлять її у гірше становище порівняно з опонентом.

Апеляційний суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення заявленого клопотання, тому що на переконання апеляційного суду, дослідження повідомлень ОСОБА_6 , які виправдовують, визнають правомірною збройну агресію РФ проти України, які, на думку захисника, потребують проведення лінгвістичної експертизи, з урахуванням того, що під час досудового розслідування сторона захисту не клопотала про проведення такої експертизи та не піддавала сумніву відповідність та достовірність висновку спеціаліста, при цьому питання доведеності винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення покладається на відповідні слідчі органи, і, сторона захисту не обмежена у праві самостійно залучити експертів на договірних умовах для проведення експертизи, в тому числі обов`язкової, в порядку передбаченому ст. 243 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 244 КПК України, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Разом з тим, сторона захисту, під час досудового розслідування, не скористалась свої правом на залучення експерта та не надала документів, які б підтверджували неможливість самостійного залучення експерта.

За таких умов та з урахування того, що захисник ОСОБА_7 не навів переконливих мотивів для проведення експертизи, апеляційний суд вважає, що в задоволенні його клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст. 336 КПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 114-2, ч. ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України про призначення судової лінгвістичної (сематико-текстуальної) експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді

_____________________ _____________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3