ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1487/24 Справа № 212/7001/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря: ОСОБА_5 ,

скаржника ОСОБА_6 ,

адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року про відмову у задоволенні скарги,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді від 19 липня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність дізнавача Відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 26.03.2024 року.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що заява про вчинення кримінального правопорушення не містить даних, які б підпадали під ознаки кримінальних правопорушень. В той же час слідчий суддя зазначив, що заява ОСОБА_6 є фактично незгодою із виконаними діями у кримінальному провадженні № 0000118.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді і призначити новий розгляд в суді І інстанції, оскільки в заяві наведені обставини, які містять ознаки кримінального правопорушення, тому фактичні обставини викладенні в заяві потребують перевірки, після внесення відомостей в ЄРДР.

Також, просить поновити строк, так як 19 липня 2024 року було оголошено лише вступна і резолютивна частина ухвали, повний текст якої отримано 23 липня цього року.

В апеляційному суді адвокат та ОСОБА_6 підтримали вимоги апеляційної скарги.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників перегляду, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріалів скарги, мотиви слідчого судді, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Перевіряючи доводи клопотання про поновлення строку апеляційний суд вважає їх обгрунтованими, а тому термін на оскарження слід поновити, а апеляційну скаргу розглянути по суті.

Положеннями ст. 2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Як свідчить практика ЄСПЛ, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченим нормами КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Зміст статей 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Як видно з матеріалів провадження 26 березня 2024 року ОСОБА_8 звернувся до ВП №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В подальшому 15 липня 2024 року в зв`язку з невнесенням відомостей за його заявою до ЄРДР, звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб ВП №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за вищезазначеною заявою.

Так розглядаючи скаргу, слідчий суддя вірно встановив фактичні обставини провадження, зазначив положення кримінального процесуального закону, якими слід керуватися при розгляді скарги та прийшов до вірного висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги.

Апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді, що подана заява не містить достатніх даних про вчинення кримінального правопорушення за викладених заявником обставин.

Зазначені обставини узгоджуються з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 (справа №556/450/18, провадження №51-4229км20) відповідно до якої за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема, встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Як вірно встановив слідчий суддя, що в заяві ОСОБА_6 не наведені відомості про конкретні обставини вчинення злочинів. При цьому заява зводиться до викладення позиції незгоди з процесуальними діями та рішеннями дізнавача та прокурора в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000118 та судового розгляду за його обвинуваченням, з якими пов`язує вчинення злочину, без зазначення даних, що підтверджують фактичне існування даних про реальність конкретної події злочинів (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Таким чином в поданій апеляційній скарзі апелянтом не наведено жодних обставин, які вказували на незаконність прийняття слідчим суддею рішення за результатами розгляду його скарги та в тому числі допущення слідчим суддею істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які вказували на необхідність скасування оскаржуваної ухвали.

Не навів ОСОБА_6 достатніх даних і під час апеляційного перегляду, а саме час, спосіб вчинення діяння, даних про потерпілих, а зазначив, що за фактом спричинення ушкоджень його сину здійснюється досудове розслідування, що не спростовує висновки слідчого судді.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Поновити строк ОСОБА_6 на оскарження ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 липня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність дізнавача Відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 26.03.2024 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4