У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.11.2024 рокуСправа № 634/618/24 Провадження № 1-кп/634/88/24

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в сел. Сахновщина кримінальне провадження №000437 від 08 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

В провадженні Сахновщинського районного суду Харківської обалсті перебуває кримінальне провадження №000437 від 08 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про закриття кримінального провадження у звязку з частковою декриміналізацією діяння, оскільки законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі- Закон №3886-ІХ), який набрав чинності 09 серпня 2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто, до 3028 грн.) - є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Протиправні дії ОСОБА_4 , які мали місце 07.04.2024 року та які органом досудового розслідування були кваліфіковані як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, на цей час з урахуванням змін, внесених до КУпАП, слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 51 КУпАП дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, враховуючи те, що розмір завданої шкоди складає 345,33 грн., що є підставою для закриття вказаного кримінального провадження.

Обвинувачений в судовому засіданні зазначив, що згоден із закриттям провадження, у зв`язку з декриміналізацією діяння.

Потерпілий в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд кримінального провадження за його відсутності.

Заслухавши думку учасників кримінального правадження, долідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, злочинність, карність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині 1 ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у ч. 1ст. 5 КК України. Згідно із частиною першою цієїстатті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" № 3886-ХІ від 18.07.2024 року, який набрав чинності 09.08.2024 року, внесено зміни до КУпАП, а саме ст. 51 КУпАП викладено в редакції, яка визначає, що дрібною крадіжкою є викрадення майна вартістю від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян.

Таким чином, розмір вартості майна за яким розмежовується адміністративне правопорушення та кримінальне правопорушення з 0,2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян визначених ст. 51 в редакції Закону № 1449-VI від 04.06.2009 року, що становило 302 грн. 80 коп. збільшено до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 3028 грн станом на 01.01.2024 року, тобто кримінальна відповідальність настає у випадку викрадення майна вартістю понад 3028 грн у 2024 році.

Кримінальне провадження №000437 зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 08.04.2024 року, однак на момент його розгляду в суді, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки Законом України № 3886-ХІ від 18.07.2024 року внесено зміни до ст. 51 КУпАП та збільшено розмір вартості майна, який впливає на розмежування адміністративного правопорушення та кримінального правопорушення та кваліфікацію дій особи.

Так, згідно обвинувального акту 07 квітня 2024 року близько 09 год. 38 хв., ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що на території України запроваджено режим воєнного стану, знаходячись біля домоволодіння, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 , діючи з метою крадіжки чужого майна та особистого збагачення, з корисливих мотивів, таємно, умисно, протиправно, пересвідчившись у відсутності очевидців, шляхом вільного доступу, викрав б/в мобільний телефон марки «» та пачку цигарок марки «Kent», які знаходилися на столі альтанки та належали ОСОБА_5 , вартість яких, згідно висновку експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи №СЕ-19/121-24/13921-ТВ від 28 травня 2024 року, б/в мобільний телефон марки «Samsung GT S5610» 345,33 гривень Національного банку України б/в пачка цигарок «Kent», в якій знаходилось 5 шт., визначена не була, оскільки згідно з Постановою КМУ Про реалізацію окремих положень Закону України « Про захист прав споживачів» від 19.03.1994 № 172, продовольчі товари, не підлягають обміну (поверненню), та відповідно мають цінність лише для власника, і таким чином не мають ринкової вартості у зв`язку з відсутністю інвестиційної привабливості для рядового покупця. Після чого ОСОБА_4 зник з місця скоєння злочину, скориставшись викраденим на власний розсуд, чим спричинив потерпілому матеріальний збиток на загальну суму 345,33 гривень.

Тобто, встановлена досудовим розслідуванням заподіяна шкода підозрюваним не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів громадян - 3 028 грн.

Положення п. 4 - 1 ч. 1 ст. 284 КПК України передбачають, що кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Суд вважає, що оскільки Законом №3886-ІХ підвищилась межа, з якої настає кримінальна відповідальність за крадіжку, то вказані обставини є у даному випадку підставою для закриття кримінального провадження за п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Отже, має місце декриміналізація, а саме діянь, які полягають у крадіжці майна вартістю до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у 2024 році становить 3028 грн, а відтак суд доходить висновку, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність інкримінованого ОСОБА_4 діяння, оскільки вартість майна, у здійсненні крадіжки якого він підозрюється складає 345,33 грн.

Зважаючи на те, що обвинувачений надав згоду на закриття кримінального провадження відносно нього, розуміє наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити.

Разом з тим, суд зазначає, що декриміналізація кримінально протиправного діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 , не скасовує його протиправність взагалі. Тому прокурор не позбавлений можливості, визначитись щодо наявності в діях ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення.

Керуючись Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року, ст. 5 КК України, п. 4-1 ч.1 ст. 284, ст. 479-2 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора про закриття кримінального провадження - задовольнити.

Кримінальне №000437 від 08 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України закрити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Сахновщинський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала суду не набрала законної сили.

Повний текст ухвали складено 26.11.2024 року.

Суддя: