Справа № 143/788/20
Провадження №11-кп/801/718/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання ОСОБА_5

за участі учасників судового провадження:

прокурорів: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 22.08.2019 за № 0000198,

за апеляційною скаргою зі змінами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_8 на вирок Погребищенського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2024 року, яким:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Малинки Погребищенського району Вінницької області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше не судимого,

визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України та на підставі п.2 ч.1 ст.49, ч.5 ст.74 КК України звільнено від призначеного покарання за ч.2 ст.125 КК України у виді обмеження волі на строк один рік, у зв`язку із закінченням строку давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Згідно вироку судом першої інстанції встановлено, що 21.08.2019, приблизно о 23 год. 10 хв., ОСОБА_9 перебував на футбольному полі, розташованому в центрі с. Малинки Погребищенської МТГ Вінницького району Вінницької області, куди він приїхав на автомобілі марки «ВАЗ 2106» червоного кольору, керованому ОСОБА_10 , спільно з їхніми друзями. В цей час на футбольне поле, помітивши, як на нього заїхав вказаний автомобіль, на своєму мотоциклі приїхав ОСОБА_11 .

Перебуваючи на стадіоні між ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та його друзями, виник конфлікт, в ході якого вони стали шарпати одне одного за верхній одяг. В подальшому конфлікт продовжився лише між ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , в ході якого вони почергово нанесли один одному по одному удару кулаком правої руки в область обличчя. Продовжуючи шарпати один одного за одяг, ОСОБА_11 та ОСОБА_9 впали на землю. Скориставшись тим, що ОСОБА_11 лежить на землі, ОСОБА_9 , на ґрунті раптово виниклого умислу, спрямованого на спричинення тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у виді заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_11 , умисно наніс йому один удар ногою, взутою в гумовий шльопанець, в ліву частину його обличчя, після чого нахилився над ним та розпочав обома руками стискати шию.

Внаслідок умисних дій ОСОБА_9 , згідно висновку судово-медичної експертизи № 107/120 від 19.09.2019 у ОСОБА_11 під час стаціонарного лікування в Погребищенській ЦРЛ з 22.08.2019 по 27.08.2019, виявлені тілесні ушкодження: «Закрита черепно-мозкова травма струс головного мозку».

Вказані ушкодження у ОСОБА_11 не являлися небезпечними для життя в момент спричинення і не супроводжувалися загрозливими для життя явищами, виникли від дії тупого твердого предмету (предметів), можливо, в строк вказаний в ухвалі про призначення судово-медичної експертизи 21.08.2019, за ступенем тяжкості належать до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний (понад 6, але не більше 21 дня) розлад здоров`я.

Такі умисні дії обвинуваченого ОСОБА_12 судом кваліфіковані за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, як такі, що виразились в умисному легкому тілесному ушкодженні, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

За вироком Погребищенського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2024 року ОСОБА_9 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України та призначено йому покарання у виді обмеження волі на строк один рік.

На підставі п.2 ч.1 ст. 49, ч. 5 ст. 74 КК України звільнено ОСОБА_9 від призначеного покарання за ч. 2 ст. 125 КК України у виді обмеження волі на строк один рік, у зв`язку із закінченням строку давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі зі змінами прокурор просить вирок Погребищенського районного суду Вінницької області від 15.04.2024 стосовно ОСОБА_9 за ч.2 ст.125 КК України скасувати через невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, неповноту судового розгляду, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, що потягло невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого внаслідок м`якості та істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

В доводах апеляційної скарги сторона обвинувачення посилається на те, що в судовому засіданні дослідженими доказами доведено, що дане кримінальне правопорушення пов`язане з опором представникові громадськості, який виконував обов`язки охорони громадського порядку, а тому судом першої інстанції невірно кваліфіковані дії обвинуваченого Табуровського за ч.2 ст.125 КК України, що призвело до можливості уникнення ОСОБА_9 відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України та призначення більш суворого покарання за скоєне.

В поданих змінах до апеляційної скарги, прокурор посилається на порушення суддею Погребищенського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 таємниці нарадчої кімнати, оскільки, відповідно до журналу судового засідання 10.04.2024, після заслуховування останнього слова ОСОБА_9 , суддя видалився до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення, яке проголосив після виходу з нарадчої кімнати 15.04.2024. Проте, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру судових рішень, головуючий суддя ОСОБА_1 , незважаючи на перебування в нарадчій кімнаті, в період з 10.04.2024 по 15.04.2024 приймав судові рішення в інших справах, а саме: 11.04.2024 постановив ухвалу у цивільній справі №143/1211/23. А тому сторона обвинувачення з урахуванням положень ч.1 ст.412 КПК України вважає, що вказане є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_7 апеляційну скаргу прокурора у вказаному кримінальному провадженні Немирівської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 з поданими до неї змінами підтримав та наполягав на її задоволенні, посилаючись на викладені у них доводах.

Обвинувачений ОСОБА_9 , потерпілий ОСОБА_11 та його представник адвокат ОСОБА_13 в судове засідання до апеляційного суду не прибули з невідомих суду причин, були повідомленні завчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду.

Клопотань про відкладення судового розгляду від учасників кримінального провадження не надходило.

Заслухавши думку прокурора, який не заперечував щодо апеляційного розгляду без участі обвинуваченого, потерпілого та його представника, кримінальне провадження розглянуто у їх відсутність, що узгоджується з ч.4 ст.405 КПК України.

Інші учасники кримінального провадження судове рішення не оскаржували, письмові заперечення на апеляційну скаргу зі змінами не подавали.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідь судді, виступ прокурора, вивчивши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги з поданими до неї змінами в їх межах, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Частиною 1 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У відповідності до положень ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження - є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Таємниця наради суддів є одним із найважливіших принципів правосуддя, що служить гарантом об`єктивності, незалежності, безсторонності, неупередженості і справедливості суду.

Згідно із п. 5 ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», законодавцем зобов`язано суддю не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом, у тому числі таємницю нарадчої кімнати і закритого судового засідання.

Отже, таємниця нарадчої кімнати є охоронюваною законом і наведене положення стосується не лише дотримання таємниці наради суддів у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 366 КПК України під час розгляду кримінального провадження судом першої інстанції після останнього слова обвинуваченого суд негайно виходить до нарадчої кімнати для ухвалення вироку, про що головуючий оголошує присутнім у залі судового засідання.

При цьому не дарма законодавцем в цьому випадку вживано термін «негайно» щодо виходу суду до нарадчої кімнати після заслуховування останнього слова обвинуваченого, оскільки має значення не лише нерозголошення інформації обговорюваної в нарадчій кімнаті, але й зосередження суду на обставинах того кримінального провадження, яке він має завершити ухваленням судового рішення.

Під час ухвалення судового рішення в нарадчій кімнаті ухвалюється рішення щодо формулювання обвинувачення, яке пред`явлене особі і визнане судом недоведеним або доведеним, оцінюються докази, кожен окремо та у сукупності, вирішується питання допустимості доказів під час такої оцінки тощо.

Таємниця наради суддів є одним із найважливіших принципів правосуддя, що служить гарантом об`єктивності, незалежності, безсторонності, неупередженості та справедливості суду.

Відповідно до ст. 367 КПК України під час ухвалення вироку ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який здійснює судовий розгляд. Суд вправі перервати нараду лише для відпочинку з настанням нічного часу. Під час перерви судді не можуть спілкуватися з особами, які брали участь у кримінальному провадженні. Постановлення ухвали суду в нарадчій кімнаті здійснюється відповідно до правил, передбачених цією статтею. Судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення вироку в нарадчій кімнаті.

Забезпечення таємниці наради суддів є свідченням відсутності будь-якого стороннього впливу, спонукання або тиску з будь-чийого боку, в тому числі представників органів законодавчої та виконавчої влади, посадових осіб і окремих громадян на суддів при ухваленні вироку, гарантією реалізації засад незалежності суддів і підкорення їх лише закону.

Крім того, колегія суддів зауважує, що невиконання імперативних норм статті 367 КПК України стосовно таємниці наради суддів порушує також таку засаду кримінального провадження, як законність, яка вимагає від суду, зокрема, неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, вимог інших актів законодавства.

Для забезпечення таємниці нарадчої кімнати ніхто не має права бути присутнім у ній, крім складу суду, а під час ухвалення вироку (перебування складу суду у нарадчій кімнаті) інші справи цим судом чи суддями розглядатися не можуть.

Невиконання імперативних норм ст. 367 КПК України стосовно таємниці наради суддів порушує також такі засади кримінального провадження, як законність, яка вимагає від суду неухильно додержуватися вимог Конституції, Кримінального процесуального кодексу, міжнародних договорів, вимог інших актів законодавства.

Колегія суддів вважає, що під час перебування суду в нарадчій кімнаті з ухвалення судового рішення у відповідному кримінальному провадженні, розгляд інших судових справ у цей час, проведення судових засідань з ухваленням як судових рішень по суті вимог, так і рішень з процесуальних питань, є порушенням таємниці наради суддів, що відповідно є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що суддя Погребищенського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 відповідно до журналу судового засідання 10 квітня 2024, а саме після заслуховування останнього слова обвинуваченого ОСОБА_9 , о 15:52 годині видалився до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення, яке проголосив після виходу з нарадчої кімнати 15 квітня 2024 року.

Зі змісту поданих змін до апеляційної скарги прокурором, а також витягу з Єдиного реєстру судових рішень, головуючим суддею ОСОБА_1 11 квітня 2024 було постановлено ухвалу у цивільній справі №143/1211/23, якою задоволено клопотання сторони про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з представником Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_14 .

Тобто незважаючи на перебування судді ОСОБА_1 у нарадчій кімнаті по даному кримінальному провадженню, в період з 10.04.2024 по 15.04.2024, він 11.04.2024 приймав судове рішення в іншій справі, чим порушив вимоги ст. 367 КПК України.

Таким чином, колегія суддів враховуючи наведені положення законодавства, за наведених обставин, щодо вчинення суддею відповідних процесуальних дій та ухвалення судового рішення в іншій справі під час його перебування в нарадчій кімнаті у даному кримінальному провадженні, вважає, що судом першої інстанції порушено таємницю нарадчої кімнати, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а отже безумовною підставою для скасування вироку щодо ОСОБА_9 і призначення нового розгляду в суді першої інстанції, за наслідками проведення якого суду першої інстанції слід ухвалити законне та обґрунтоване рішення з дотриманням вимог кримінального процесуального закону.

За таких обставин колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу прокурора в даному кримінальному провадженні з поданими до неї змінами, слід задовольнити, з підстав необхідності скасування вироку суду першої інстанції, однак апеляційний суд не входить в обговорення інших, наведених в ній доводів, через встановлене істотне порушення процесуального закону під час ухвалення вироку суду, які мають бути перевірені судом першої інстанції під час нового судового розгляду.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу прокурора зі змінами задовольнити.

Вирок Погребищенського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2024 рокущодо ОСОБА_9 за ч. 2 ст. 125 КК України - скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4