"05" вересня 2024 р. Справа № 363/4407/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгород скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Вишгородського РУП ГУНП у Київській області,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, через систему «Електронний суд» (зареєстровано судом 02.09.2024), надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій вона просить:

припинити бездіяльність слідчого Вишгородського РУП ГУНП у Київській області і зобов`язати внести дані про злочин в ЄРДР по заяві ОСОБА_3 від 08.08.2024;

зобов`язати слідчого Вишгородського РУП ГУНП здійснити слідчу дію, a саме доручити необхідні слідчі дії уповноваженому оперативному підрозділу, a саме Департаменту Кіберполіції розслідування з метою перевірки і уточнення відомостей, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

витребувати копії документів для ознайомлення ОСОБА_3 , a саме копії витягу з ЄРДР за її заявою про злочин від 08.08.2024 та копію постанови про вчинення слідчих дій з наданим дорученням слідчих дій Кіберполіції.

Згідно із частиною другою статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 02.09.2024 призначено судовий розгляд скарги ОСОБА_3 на 05.09.2024 об 11:45, про що повідомлено про час та місце розгляду скарги: особу, яка подала скаргу, прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області, начальника Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

03.09.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, через систему «Електронний суд», надійшла заява ОСОБА_3 про розгляд скарги на бездіяльність слідчого за її відсутності, у зв`язку з небезпекою пов`язаною з воєнним станом.

У судове засідання, призначене на 05.09.2024, учасники провадження не з`явилися

Вирішуючи питання про можливість розгляду скарги у відсутності учасників провадження, слідчий суддя враховує заяву ОСОБА_3 про розгляд справи у її відсутності, a також те, що неявка прокурора та представника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області, не перешкоджає розгляду скарги, строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України.

Згідно із статтею 27, частиною четвертою статті 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріалами скарги, слідчий суддя дійшов висновку, про відмову у задоволенні скарги, з таких підстав.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування передбачений Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Частиною першою статті 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником; рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Встановлений частиною першою статті 303 КПК України перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування є вичерпним.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 3 КПК України, слідчий службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Статтею 40 КПК України передбачені повноваження слідчого органу досудового розслідування та його відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого (частина п`ята статті 40 КПК України).

Статтею 220 КПК України встановлено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, у а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Так, згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до частини третьої статті 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Розглянувши скаргу та вимоги ОСОБА_3 , а саме щодо припинення бездіяльності слідчого Вишгородського РУП ГУНП у Київській області і зобов`язання внести дані про злочин в ЄРДР по заяві ОСОБА_3 від 08.08.2024, слідчим суддею встановлено, що ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 21.08.2024 у справі №363/4188/24, вже було задоволено скаргу ОСОБА_3 в частині зобов`язання уповноважену особу (слідчого) Вишгородського РУП ГУНП в Київській області невідкладно внести відомості про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви/повідомлення ОСОБА_3 від 08.08.2024. В іншій частині заявлених вимог відмовлено.

Крім цього, у вказаній ухвалі слідчим суддею зазначено про безпідставність інших вимог ОСОБА_3 , зокрема щодо зобов`язання слідчого вчинити конкретну слідчу дію, оскільки здійснення таких процесуальних дій не входить в компетенцію слідчого судді, яка визначена КПК України, проте ОСОБА_3 повторно заявляє вимоги, які не можуть бути задоволені слідчим суддею.

Так, відповідно до статті 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, постановлення ухвали слідчого судді про визнання бездіяльності Законом не передбачено, а також, у даному випадку, відсутні підстави повторно зобов`язувати слідчого внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 08.08.2024.

Крім цього, не підлягає розгляду та задоволенню вимога ОСОБА_3 про витребування слідчим суддею у слідчого (органу досудового розслідування) копій документів для ознайомлення ОСОБА_3 , оскільки остання не позбавлена права та можливості звернутися до слідчого з відповідним клопотанням, в тому числі щодо вчинення процесуальної дії та, у разі порушення строку розгляду слідчим такого клопотання в порядку статті 220 КПК України, оскаржити, у подальшому, бездіяльності слідчого у порядку статті 303 КПК України.

Отже, враховуючи викладене вище, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню, оскільки її вимоги не відповідають положенням статті 303, частини другої статті 307 КПК України та суперечитимуть статті 40 КПК України.

Керуючись статтями 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Вишгородського РУП ГУНП у Київській області, відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1