Провадження № 1-кп/337/533/2024
ЄУН №337/5099/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України,

встановив:

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою з посиланням на наявність ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і на не можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів згідно до ч.8 ст. 176 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що він проходить співбесіду з командиром військової частини для подальшої служби. Також вказав, що нічого не може сказати з приводу клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 вказав, що заперечує проти клопотання прокурора, однак усвідомлює, що іншого більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою немає. При вирішенні клопотання прокурора поклався на розсуд суду.

Вислухавши пояснення учасників, суд приходить до наступних висновків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам, у тому числі: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків.

Обставин, які є перешкодою для продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, не встановлено.

Вирішуючи питання щодо продовження дії запобіжного заходу, суд виходить із того, що прокурор належним чином мотивував своє клопотання, а також те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років. У суду є підстави вважати, що він може переховуватися від суду у зв`язку з невідворотністю можливого призначення йому покарання, що є ризиком передбаченим п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України.

ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення в період воєнного стану проти встановленого порядку несення військової служби (військове кримінальне правопорушення) зокрема дезертирство, що дає підстави вважати про можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, що є ризиком передбаченим п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Наразі свідки у суді не допитані, обвинувачений обізнаний про покази свідків на досудовому слідстві, їх анкетні дані, а тому може здійснювати на них незаконний вплив з метою зміни їх показань або відмови від показів у суді, що вказує на наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суду не надано доказів, які б давали можливість припустити, що ризики відпали або зменшились, та вважає, що продовжують існувати ризики, передбачені п. 1,3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які враховувалися при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ч.8 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого, зокрема, ст. 408 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2024 року, при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, було визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 242 240 грн., який слід залишити без змін, оскільки підстав для зміни, визначеного раніше розміру застави, чи для скасування такого заходу судом не вбачається.

Керуючись ст. 176, 177, 183, 331, 369-372, 392 КПК України, суд , -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою у Державній установі Запорізький слідчий ізолятор на строк 60 днів, до 29 листопада 2024 року включно.

Визначити розмір застави в сумі 242 240(двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., яка у будь-який момент протягом дії ухвали може бути внесена на депозитний рахунок (рахунок UA0001205 в ДКСУ м.Київ, МФО 820172, отримувач платежу - ТУ ДСА України в Запорізькій області, ).

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання (місця дислокації підрозділу) та/або місця роботи (несення військової служби); утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити Державній установі Запорізькій слідчий ізолятор - для виконання, прокурору та ОСОБА_4 - для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: