Справа 688/4747/24
№ 1-кс/688/2199/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

23 жовтня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0001687 від 05 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулась з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001687 від 05 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 03 жовтня 2024 року, близько 18:00 год, в АДРЕСА_1 , невстановлена особа, представившись працівником державної програми «Є підтримка», телефонуючи з мобільного номеру НОМЕР_1 , на мобільний № НОМЕР_2 до ОСОБА_5 , 1977 року народження, місцевої жительки, яка в особистому кабінеті « ІНФОРМАЦІЯ_1 », під приводом отримання грошової допомоги, перейшла за посиланням «Державна допомога», після чого її було переадресовано у месенджер «Telegram», де під час реєстрації, з її картки АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_3 , 04 жовтня 2024 року та 05 жовтня 2024 року, вказана невстановлена особа перерахувала декількома транзакціями на невідомі рахунки кошти на загальну суму 1 325 600 гривень, чим заподіяла потерпілій майнової шкоди в особливо великих розмірах. Як встановлено, ОСОБА_5 являється вдовою загиблого військовослужбовця та 04 жовтня 2024 року їй було нараховано першу виплату у сумі 1 200 000 грн., як допомога членам сім`ї за загиблого військовослужбовця.

05 жовтня 2024 року відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001687 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування даного кримінального провадження, в порядку ст. 40 КПК України, надане доручення працівникам ВПК в Хмельницькій області Департаменту кіберполіції НПУ, з метою встановлення номерів банківських рахунків, куди перераховані кошти потерпілої ОСОБА_5

10 жовтня 2024 року надійшов рапорт старшої оперуповноваженої ВПК в Хмельницькій області Департаменту кіберполіції НПУ ОСОБА_6 , де вказано, що кошти потерпілої ОСОБА_5 , у вказаній у виписці з АТ КБ «Приватбанк» сумі, даті та часу, перераховані на:

-картковий рахунок АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-розрахунковий рахунок АТ «Універсал Банк» НОМЕР_5 , належний ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-картковий рахунок АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_6 , належний ОСОБА_9 ;

-розрахунковий рахунок АТ «Універсал Банк» НОМЕР_7 , належний ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

-картковий рахунок АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_8 , належний ОСОБА_11 ;

-картковий рахунок АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_9 , належний ОСОБА_12 .

Як вбачається із виписки по картці АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_3 , що перебуває у користуванні потерпілої ОСОБА_5 , 04 жовтня 2024 року о 23:44 год, із вказаної картки перераховані гроші в сумі 35000 грн. на картку ОСОБА_7 , та ІНФОРМАЦІЯ_5 о 23:45 год, із картки потерпілої ОСОБА_5 перераховані гроші в сумі 50000 грн. на картку ОСОБА_7 .

Наведене вище дає підстави вважати, що володілець карткового ( банківського ) рахунку № НОМЕР_4 - ОСОБА_7 , причетна до вчинення відносно ОСОБА_5 злочину та перераховані на цей рахунок кошти з карткового рахунку ОСОБА_5 , у загальній сумі 85 000 грн. являються грішми, набутими кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи вищевикладене, для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування даного кримінального правопорушення, зокрема для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникає необхідність у накладенні арешту на грошові кошти в межах завданого збитку (85 000 гривень), що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_4 , володільцем якого являється Акціонерне Товариства Комерційний Банк «Приватбанк», що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , Код ЄДРПОУ НОМЕР_10 .

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 10 жовтня 2024 року вищевказані грошові кошти в межах завданого збитку (85 000 гривень) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001687.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання просили задовольнити.

Крім того, в клопотанні слідчий та прокурор просили розглянути клопотання без повідомлення власника майна, з метою забезпечення арешту майна, на підставі ч.2 ст.172 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчим суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання без повідомлення власника та володільця майна, їх захисника, представника чи законного представника з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001687 від 05 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кодексом порядку, у тому числі на рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні дізнавача майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що грошові кошти в межах завданого збитку (85 000 гривень), що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_4 АТ КБ «Приватбанк», за адресою: АДРЕСА_2 , Код ЄДРПОУ НОМЕР_10 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою недопущення відчуження майна (зняття, перерахування грошових коштів) чи внесення змін про власників, слід накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаному банківському рахунку в межах завданого збитку.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0001687 від 05 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в межах завданого збитку (85 000 гривень), що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_4 , володільцем якого являється Акціонерне Товариства Комерційний Банк «Приватбанк», що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , Код ЄДРПОУ НОМЕР_10 , та користувачем якого являється ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заборонивши відчужувати, користуватися та розпоряджатися грошовими коштами в межах завданого збитку (85 000 гривень).

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13