Справа № 953/8153/24
н/п 1-кп/953/1036/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження № 000045 від 23.02.2022 року, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Стирти Черняхівського району Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 (у ред. до 05.01.2022), ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України,-

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Велика Волиця Любарського району Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого: АДРЕСА_3 , проживаючого: АДРЕСА_4

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України,-

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Калінінград РФ, громадянина України, зареєстрованого: АДРЕСА_5 , проживаючого: АДРЕСА_6

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно відносно ОСОБА_4 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 (у ред. до 05.01.2022), ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_5 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_6 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає, підсудність справи визначена за місцезнаходженням органу, який закінчив досудове розслідування, вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Також, заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 строком до 60 днів, оскільки існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України і дані обставини є підставою для тримання під вартою обвинувачених з раніше визначеним розміром застави.

Обвинувачені та їх захисники не заперечували щодо призначення справи до розгляду, не оспорюючи підсудність розгляду справи та вказуючи, що клопотань з приводу колегіального розгляду справи не заявлено.

Щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинувачені та їх захисники заперечували, вказуючи, що ризики не доведені, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, або зменшити розмір застави.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_4 подали до суду письмові заперечення щодо клопотання прокурора та вказували, що ОСОБА_4 добровільно відшкодував завдану шкоду потерпілим на суму 45100 грн. та просили врахувати всі його надані позитивні характеристики та наявність на утриманні батьків-інвалідів.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків:

Згідно вимог ст. 314 КПК України, суд має право, крім іншого прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Судом встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 складений у відповідності з вимогами КПК України. Провадження за обвинувальним актом підсудне суду. Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможлювали призначення провадження до судового розгляду під час засіданні не заявлені та судом не встановлені.

Таким чином, суд приходить до висновку, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України та суд вважає за можливе призначити справу відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до судового розгляду.

Судове засідання з урахуванням ст.27 КПК України слід проводити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово. Клопотань щодо колегіального розгляду після роз*яснення судом обвинуваченими та їх захисниками не завлено.

За вимогами ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При вирішенні клопотання прокурора щодо міри запобіжного заходу відносно обвинувачених суд враховує, що згідно наданого до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 (у ред. до 05.01.2022), ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_5 за ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_6 за ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України.

Судом враховані обставини скоєння кримінального правопорушення, які викладені у обвинувальному акті, вивчені надані дані про особу обвинуваченого, відносно ОСОБА_4 додатково надані захистом.

Таким чином, суд під час розгляду даного питання вважає встановленими існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачені можуть переховуватися від органів досудового розслідування та суду; неправомірно впливати на свідків, потерпілих до надання ними показань в суді; продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення.

Також, суд зазначає, що питання наявності ризиків вирішувалось під час обрання запобіжного заходу та було предметом апеляційного розгляду і даних суду про зменшення ризиків або їх скасування станом на теперішній час не надано.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно обвиунвачених більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, враховуючи існування зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує в разі визнання винуватими у кримінальному правопорушення, у вчиненні яких вони обвинувачуються, враховуючі дані по особистості кожного, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим і продовжує відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Суд зазначає, що при вирішенні питання міри запобіжного заходу суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів (рішення по справі «Ілійков проти Болгарії»).

В розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейського суду з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитись від суду.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, наданий до суду обвинувальних акт, суд приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України по відношенню до всіх обвинувачених, та оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст.178 КПК України, дані по особистості кожного з обвинувачених, приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинувачених, а тому продовжує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на 60 днів.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава як вид запобіжного заходу полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків з умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК). При цьому, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За умови зменшення існування ризику кримінального провадження застава зможе і в подальшому достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, хоча і в меншому розмірі, ніж її було визначено первісно.

Тобто застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Варто зауважити, що при внесенні коштів в якості застави заставодавець має усвідомлювати пов`язані з цим ризики, в тому числі і можливість звернення внесених коштів у дохід держави, адже відповідно до приписів ч.3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ): «перспектива втратити заставу у разі неявки особи на судове засідання повинна діяти як достатній стримувальний фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання підозрюваного чи обвинуваченого переховуватися (п. 78 рішення у справі Mangouras v. Spain); розмір застави необхідно оцінювати передусім з огляду на особу підозрюваного чи обвинуваченого та його активи, проте також за певних обставин суду варто брати до уваги суму збитків, які приписують фігуранту провадження (п. 81 рішення у справі Mangouras v. Spain); виключна увага на розмірі ймовірних збитків є порушенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Саме тому суд також має ретельної оцінити спроможність особи сплатити визначений розмір застави та обґрунтувати визначену суму (п. 32 рішення у справі Істоміна проти України).»

Отже, для зміни розміру запобіжного заходу у виді застави у кримінальному провадженні необхідно довести непомірний тягар розміру застави для підозрюваного, а також те, що її розмір є неспіврозмірним обставинам кримінального провадження.

Суд враховує, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини існування.

Під час вирішення клопотань обвинувачених та їх захисників щодо зменшення розміру застави, суд враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що викладені в обвинувальному акті, розмір завданої шкоди (56600 грн.), вік обвинувачених, всі надані дані по особистостям, що вказані в обвинувальному акту.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує надані до суду дані щодо добровільного відшкодування потерпілим завданої шкоди на суму 45100 грн. з 56600 грн., дані про позитивні характеристики, наявність на його утриманні батьків-інвалідів.

Таким чином, з урахуванням майнового та сімейного стану обвинувачених, відшкодування ОСОБА_4 більшої частини шкоди, встановлення обставин непомірного тягару розміру застави для підозрюваних і те, що її розмір є неспіврозмірним обставинам кримінального провадження, суд доходить висновку про можливість зменшення застави, обраної відповідно до ухвали слідчого судді раніше. На думку суду застава в такому розмірі буде достатнім стримулючим засобом, щоб запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 314-316, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні провадження за обвинувальним актом 000045 від 23.02.2022 року відносно ОСОБА_4 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 361 (у ред. до 05.01.2022), ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_5 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 (у ред. до 05.01.2022), ч.5 ст. 361, ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України, ОСОБА_6 , з кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190, ч.3 ст. 28, ч.5 ст. 361 КК України - на 26 вересня 2024 року о 11-00 год. в залі судового засідання приміщення Київського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б.

Проведення судового розгляду кримінального провадження визначити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово, за відсутності клопотань.

Для участі в судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 60 днів, тобто до 14 листопада 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 605600 грн., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області (Отримувач коштів (одержувач): ТУ ДСА України у Харківській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249; Банк отримувача (одержувача): ДКСУ м. Київ; Код банку отримувача (МФО одержувача): 820172; Рахунок отримувача (Р/р): ua0006674; призначення платежу застава; справа № __, н/п ___) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування з свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 60 днів, тобто до 14 листопада 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 454200 грн., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області (Отримувач коштів (одержувач): ТУ ДСА України у Харківській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249; Банк отримувача (одержувача): ДКСУ м. Київ; Код банку отримувача (МФО одержувача): 820172; Рахунок отримувача (Р/р): ua0006674; призначення платежу застава; справа № __, н/п ___) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування з свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 60 днів, тобто до 14 листопада 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 605600 грн., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області (Отримувач коштів (одержувач): ТУ ДСА України у Харківській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249; Банк отримувача (одержувача): ДКСУ м. Київ; Код банку отримувача (МФО одержувача): 820172; Рахунок отримувача (Р/р): ua0006674; призначення платежу застава; справа № __, н/п ___) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування з свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити, що в разі невиконання покладених на обвинувачених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого, до суду; повідомлення суд про причини неявки обвинуваченого.

Копію ухвали вручити учасникам судового процесу та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

На ухвалу в частині міри запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Суддя: