УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № №0000988 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач за погодженням з процесуальним керівником звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначено, що 16.07.2024 близько 19 годин 02 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції під час поверхневої перевірки у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено речовину, ззовні схожу на наркотичну.

Відомості за даним фактом 27.06.2024 було внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0000988 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було встановлено, що 16.07.2024 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшов рапорт о/у ВКП Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 який повідомив, що 16.06.2024 року спільно з о/у ВКП Дитомирського РУП ОСОБА_6 під час поверхневої перевірки у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено поштове відправлення з ТТН № 5715 в середині якого знаходився зіп-пакет з кристалічною речовиною жовтого кольору.

Після цього на місце події було викликано СОГ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, якими було в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено: зіп-пакет із кристалічною речовиною який поміщено до спец. пакету PSP2041266, поштову накладну ТТН № 5715 із поліетиленового пакету та 2 (дві) квитанції які поміщені до спец пакету PSP2041268, мобільний телефон марки «Redmi» у корпусі чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 , який поміщено до спец пакету PSP2041267, з метою подальшого огляду даних речей та встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення з метою подальшого огляду даних речей та встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення.

17.07.2024 дізнавачем СД Житомирського РУП було визнано речовим доказом: зіп-пакет із кристалічною речовиною який поміщено до спец. пакету PSP2041266, поштову накладну ТТН № 5715 із поліетиленового пакету та 2 (дві) квитанції які поміщені до спец пакету PSP2041268, мобільний телефон марки «Redmi» у корпусі чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 , який поміщено до спец пакету PSP2041267.

В судове засідання дізнавач не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого іде воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, користування, розпорядження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Наявні у клопотання матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням викладеного, оскільки майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучений під час затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку ст. 298-2, КПК України в межах кримінального провадження №0000988 від 16.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, що мало місце 27.06.2024, за адресою: м. Житомир, просп. Миру 34 а саме, на зіп-пакет із кристалічною речовиною який поміщено до спец. пакету PSP2041266, поштову накладну ТТН № 5715 із поліетиленового пакету та 2 (дві) квитанції які поміщені до спец пакету PSP2041268, мобільний телефон марки «Redmi» у корпусі чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 , який поміщено до спец пакету PSP2041267.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1