Справа № 308/8566/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000884 від 06.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.190 Кримінального кодексу України-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло вищевказане клопотання, в якому орган досудового розслідування просить накласти арешт на обліковий запис «Binance» id НОМЕР_1 , який належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з усіма наявними на ньому активами шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування активами.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06.12.2023 більш точний час встановити не виявилось за можливе, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, направлений на створення злочинної організації, керівництво такою організацією, участь у злочинній організації, а також організацію заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), в умовах воєнного стану, шляхом незаконних операцій, з використанням електронно-обчислювальної техніки, у складі злочинної організації.

Реалізуючи свій злочинний умисел, умисно, з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи мету особистого збагачення, обміркувавши план злочинних дій, ОСОБА_5 зрозумів, що самому виконати всі дії, направлені на його реалізацію, йому не вдасться через необхідність вчинення значної кількості різноманітних дій, встановив зв`язки з особами, які вчиняють злочини шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в результаті чого дізнався про способи та методи заволодіння чужим майном.

Усвідомлюючи, що досягти мети незаконного збагачення шляхом вчинення вказаних дій він самостійно не зможе, ОСОБА_5 розробив план злочинної діяльності.

Діючи на виконання розробленого злочинного плану ОСОБА_5 , з цією метою залучив до участі у злочинній організації ряд осіб.

При підборі учасників злочинної організації ОСОБА_5 віддавав перевагу особам які свідомо нехтували загальноприйнятими нормами моралі та принципами, усталеними в суспільстві, за своїми морально-вольовими якостями були схильні до обману та заволодіння чужим майном, були охочими збагатитися злочинним шляхом. Виходячи з цього, ОСОБА_5 , залучив до складу злочинної організації наступних осіб: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, які мали виконувати визначені ролі, спрямовані в цілому на реалізацію вказаного злочинного плану, відомого усім учасникам злочинної організації та розподілив ролі між ними.

Злочинна організація була стійким, попередньо зорганізованим об`єднанням, створена з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, яка стабільно діяла протягом тривалого часу з грудня 2023 року по червень 2024 року, тобто до припинення її діяльності після затримання її учасників працівниками Національної поліції України.

Кожен учасник злочинної організації виконував свою роль у вчиненні особливо тяжких злочинів, був обізнаний з ролями інших її членів, діяв згідно з попередньо розробленим загально відомим усім планом, усвідомлював протиправність своїх та інших учасників злочинної організації дій, знав про настання тяжких наслідків у вигляді спричинення матеріальних збитків, бажав настання таких наслідків і своїми злочинними діями сприяв їх настанню, тобто діяв з прямим умислом.

Вибудована ОСОБА_5 , ієрархічна структура злочинної організації, розподіл повноважень та централізована підпорядкованість членів злочинної організації забезпечувала чітке керівництво, координацію і контроль за злочинною діяльністю та розподілом коштів, здобутих злочинним шляхом.

Утворивши злочинну організацію, її учасники розпочали безпосередню реалізацію злочинного плану, спрямованого на заволодіння майном, шляхом обману та вчинення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки з метою одержання прибутків від злочинної діяльності.

У період з грудня 2023 року по червень 2024 року, створена ОСОБА_5 , злочинна організація вчинила ряд особливо тяжких злочинів, зокрема:

1)Діями учасників злочинної організації потерпілій громадянці ОСОБА_24 ( ОСОБА_25 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 9 850 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 922 733, 91 гривень), що є особливо великим розміром;

2)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_26 ( ОСОБА_27 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 10 947 020 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 1 021 491, 69 гривень), що є особливо великим розміром;

3)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_28 ( ОСОБА_29 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 3 970 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 369 580, 8 грн.), що є великим розміром;

4)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_30 ( ОСОБА_31 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 1 000 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 93 093, 40 гривень);

5)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_32 ( ОСОБА_33 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 28 462 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 2 649 624, 37 гривень), що є особливо великим розміром;

6)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянці Угорщини ОСОБА_34 ( ОСОБА_35 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 3 645 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 335 796, 14 гривень), що є великим розміром;

7)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянці Угорщини ОСОБА_36 ( ОСОБА_37 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 3 900 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 359 765, 32 гривень), що є великим розміром;

8)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_38 ( ОСОБА_39 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 11 479 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 1 055 200, 63 гривень), що є особливо великим розміром;

9)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_40 ( ОСОБА_41 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 1 850 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 169 894, 66 гривень.), що є значною шкодою;

10)Діями учасників злочинної організації потерпілій громадянці Угорщини ОСОБА_42 ( ОСОБА_43 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 6 000 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 551 267, 91 гривень), що є великим розміром;

11)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_44 (Szabo Istvan Jozsef), спричинено майнової шкоди на загальну суму 14 900 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 1 372 664, 63 гривень), що є особливо великим розміром;

12)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_45 ( ОСОБА_46 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 4.980.000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 464 244, 76 гривень), що є великим розміром;

13)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_47 ( ОСОБА_48 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 4 980 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 464 244, 76 гривень), що є великим розміром;

14)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянці Угорщини ОСОБА_49 ( ОСОБА_50 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 2 987 621 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 274 496, 60 гривень), що є значною шкодою;

15)Діями учасників злочинної організації потерпілій громадянці Угорщини Дороття ОСОБА_51 ( ОСОБА_52 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 7 980 400 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 722 123, 18 гривень), що є великим розміром;

16)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_53 ( ОСОБА_54 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 23 500 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 2 159 132, 67 гривень), що є особливо великим розміром;

17)Діями учасників злочинної організації потерпілому громадянину Угорщини ОСОБА_55 ( ОСОБА_56 ), спричинено майнової шкоди на загальну суму 2 970 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 277 137, 55 гривень), що є значною шкодою.

Відповідно до санкції кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування отримано відомості з сервісу обміну криптовалют « ІНФОРМАЦІЯ_2 » згідно якої у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявний обліковий запис «Binance» id НОМЕР_1 на якому наявні активи. Загальний баланс гаманця який складає приблизно 14933 доларів США.

Клопотання мотивоване тим, що за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна, при цьому власник чи інша уповноважена особа, отримавши відомості про звернення з таким клопотанням зможе здійснити дії щодо відчуження майна, та таким чином перешкодити можливій подальшій його конфіскації. Враховуючи вищенаведене, виникла необхідність провести розгляд клопотання без виклику особи, у володінні якої воно знаходяться.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, про час і місце розгляду клопотання були належним чином повідомлені. Слідчий подав до суду заяву, в якій просить розглянути клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

У відповідності до ч.2 ст.172 КПК України з метою збереження забезпечення арешту майна, розгляд клопотання здійснюється без повідомлення власника майна.

На підставі ч. 1 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя виходить з наступного.

Як встановлено слідчим суддею, слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000884 від 06.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.190 Кримінального кодексу України.

В ході досудового розслідування в органу досудового розслідування виникла потреба у зверненні з клопотанням про накладення арешту на обліковий запис «Binance» id НОМЕР_1 який належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з усіма наявними на ньому активами шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування активами.

03.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

Так, санкції кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст. 255, ч. 5 ст. 190 КК України передбачає обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Дослідивши подане клопотання матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст. 255, ч. 5 ст. 190 КК України, враховуючи, що санкція статті передбачає обов`язкове покарання у вигляді конфіскації майна, наявність даних про належність майна, на яке слідчий просить накласти арешт та з метою забезпечення можливої конфіскації майна особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення та недопущення, зокрема, відчуження такого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000884 від 06.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.2 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.190 Кримінального кодексу України задовольнити.

Накласти арешт на обліковий запис «Binance» id НОМЕР_1 , який належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з усіма наявними на ньому активами шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування активами.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1