ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 676/7034/24

Провадження № 11-кп/4820/647/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції виділене провадження по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000082 від 12 червня 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, за апеляційною скаргою захисника обвинуваченої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2024 року,

в с т а н о в и л а :

У провадженні Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом про обвинувачення ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України.

Установлено, що 24 травня 2024 року ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 затримано, їм вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.111 КК України та обрано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, 13 вересня 2024 року ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, підозрюваним продовжено строк тримання під вартою до 13 листопада 2024 року.

У жовтні 2024 року кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 за ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України було направлено на розгляд до Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання обрати обвинуваченим запобіжний захід тримання під вартою, оскільки строк їх тримання під вартою завершується 13 листопада 2024 року, а розглянути справу до цієї дати об`єктивно не можливо. На переконання прокурора існують ризики ухилення і переховування від суду, перешкоджання у встановленні істини, а також можливість продовження злочинної діяльності вказаними особами.

Прокурор посилалась на те, що ОСОБА_8 проживала в рф, а тому, перебуваючи на волі, може покинути Україну та переховуватися від суду. Її діти, які є також обвинуваченими, на думку прокурора, також можуть вчинити аналогічні дії, або продовжити злочинну діяльність.

Обвинувачені у судовому засіданні суду першої інстанції просили змінити їм запобіжні заходи на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 вважав за можливе визначити альтернативний запобіжний захід - заставу обвинуваченій ОСОБА_7 .

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2024 року, серед іншого, обрано ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 06 січня 2025 року включно.

Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що підстави обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпали.

Так, обвинувачені не мають стійких соціальних зв`язків, вони, згідно обвинувального акту, сім`єю вчиняли державну зраду, а тому, можуть нелегально покинути Україну. Обвинувачені на волі зможуть продовжити злочинну діяльність на користь іншої держави, що є особливо небезпечним в умовах воєнного стану.

Тому, більш м`які запобіжні заходи не гарантують належної процесуальної поведінки обвинувачених.

Окрім того, суд першої інстанції посилався на те, що суд не вбачає за можливе обрати ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, в силу вимог абз.8 ч.4 ст.183 КПК України, оскільки обвинуваченим інкриміновано особливо тяжкий злочин - державну зраду. Застава в будь-якому розмірі не здатна забезпечити належну процесуальну поведінку жодного з обвинувачених, адже обвинуваченим загрожує найсуворіше покарання в разі доведення їх вини.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив скасувати ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2024 року та постановити свою ухвалу, якою визначити обвинуваченій ОСОБА_7 заставу в розмірі 80 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн, як альтернативний запобіжний захід триманню під вартою на строк до 06 січня 2025 року, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Уважав, що рішення суду першої інстанції є незаконним, бо її постановлено без повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин, які повинні бути врахованими при обранні запобіжного заходу.

Звертав увагу, що судом першої інстанції не було взято до уваги усіх обставин, які стосуються реальної можливості настання ризиків, про які йшлось в клопотанні прокурора, відомостей про особу обвинуваченої та не враховано наявності підстав для визначення розміру застави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на реальну відсутність можливості настання ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Окрім того, посилався на те, що зазначені судом першої інстанції ризики є надуманими, а тому з огляду на положення ст.ст.182, 183 КПК України в суду першої інстанції не було підстав не визначати розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Посилався на те, що враховуючи позиції рішень ЄСПЛ, визначення застави у вигляді 80 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб буде достатнім стримуючим засобом для унеможливлення в будь-який спосіб перешкоджати встановленню істини у вказаному кримінальному провадженні.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту оскаржуваного судового рішення та доводів апеляційної скарги; в режимі відеоконференції обвинувачену ОСОБА_7 , її захисника - адвоката ОСОБА_6 ,, які підтримали апеляційну скаргу з викладених у ній мотивів; заперечення прокурора ОСОБА_5 проти задоволення апеляційної скарги; перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

У відповідності з приписами ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Колегія суддів приходить до висновку, що стороною обвинувачення було наведено достатньо підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_7 .

Водночас, застосування до обвинуваченої ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі у вигляді застави, на думку колегії суддів, не забезпечить її належної процесуальної поведінки.

Застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості вчиненого і встановленим ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Метою застосування такого запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам знаходячись на волі, переховуватись від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Наведені обставини виключають на даний час можливість зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою.

У відповідності з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Більш м`який запобіжний захід, зокрема, не забезпечить та не сприятиме всебічному, повному, неупередженому дослідженню обставин вчинення кримінальних правопорушень та прийняття кінцевого процесуального рішення у провадженні.

При цьому взято до уваги тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, особу обвинуваченої, обставини та спосіб вчинення злочину.

Належним чином враховано обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій в разі доведення її вини, те що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Вказаний злочин проти основ національної безпеки становить виняткову суспільну небезпеку.

З врахуванням викладеного, слід зазначити, що вбачаються ризики, визначені ст.177 КПК України.

Зазначені стороною обвинувачення обставини є достатніми для переконання того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним ризикам забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків під час подальшого судового розгляду справи по суті обвинувачення.

Також більш м`який запобіжний захід, зокрема, не забезпечить та не сприятиме всебічному, повному, неупередженому дослідженню обставин вчинення кримінального правопорушення та прийняття кінцевого процесуального рішення у провадженні.

Тому, на переконання колегії суддів апеляційного суду, не знайшли свого підтвердження зазначені в апеляційній скарзі стороною захисту підстави та обставини для зміни запобіжного заходу.

Обираючи чи продовжуючи строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідно до ст.183 КПК України є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належної поведінки.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Порушень вимог положень КПК України, які б були безумовною підставою для скасування рішення місцевого суду, судом апеляційної інстанції не виявлено.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до приписів ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Так, 25 травня 2024 року ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

26 травня 2024 року слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 22 липня 2024 року, без визначення розміру застави.

22 липня 2024 року ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області строк тримання під вартою підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.111 КК України ОСОБА_7 , продовжено по 19 вересня 2024 року включно.

Надалі ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області продовжено запобіжний захід до 13 листопада 2024 року.

Колегія суддів зазначає, що ч.3 ст.315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Ураховуючи наведене, колегія суддів звертає увагу місцевого суду, що в даних правовідносинах є доцільність саме продовження строку дії вже застосованого запобіжного заходу, а не його обрання, що було зроблено вже на стадії досудового розслідування.

Згідно з положеннями ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст.ст.109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 КК України.

З огляду на вищенаведені положення статей КПК України не визначати розмір застави, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи всі обставини є правом суду.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали місцевого суду.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 404, 407 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2024 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої ОСОБА_7 до 06 січня 2025 року включно, залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника обвинуваченої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3