Справа № 991/4397/24
Провадження № 1-кс/991/4433/24
У Х В А Л А

28 травня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Харківського територіального управління Національного антикорупційного бюро України (далі - детектив, ХТУ НАБУ), що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2.Скарга обґрунтована тим, що 20.05.2024 голова громадської організації «НОН - СТОП» (далі - ГО «НОН-СТОП») ОСОБА_3 з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП) з офіційної пошти ГО « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - ІНФОРМАЦІЯ_2 , на офіційну електронну пошту ХТУ НАБУ - ІНФОРМАЦІЯ_3 , звернувся із заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

3.У заяві зазначав, що міський голова м. Лозова Харківської області ОСОБА_4 , разом зі своєю дружиною ОСОБА_5 , перебуваючи у злочинній змові з рядом підпорядкованих посадових осіб, підконтрольних юридичних та фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців, зловживаючи службовим становищем, створив організовану злочинну групу та розробив злочинний план, відповідно до якого здійснюється привласнення гуманітарної допомоги, грошових коштів, які надходять від громадян України, міжнародних та українських благодійних організацій до БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ». Заяву обґрунтовував тим, що ОСОБА_4 є фактичним власником БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ». Водночас, ОСОБА_4 зловживаючи службовим становищем та, використовуючи свій вплив на посадових осіб державних органів, депутатів Лозівської міської ради, змушував останніх писати заяви, відповідно до яких, частина коштів, із їхньої заробітної плати, повинна перераховуватися до БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ». Тому, на підставі таких заяв кошти вираховувалися із заробітної плати державних службовців та депутатів Лозівської міської ради та надходили на банківські рахунки БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ». На рахунки цього фонду також надходила й інша допомога від міжнародних та українських благодійних організацій у вигляді матеріальних ресурсів, предметів побуту, продуктів, засобів побутової хімії, а також у вигляді інших речей, які зазвичай передаються в рамках гуманітарної допомоги. В подальшому ОСОБА_4 , його дружина ОСОБА_5 , керівництво БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ» ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи у злочинній змові з рядом фізичних осіб-підприємців, реалізували злочинну схему, відповідно до якої, шляхом укладення фіктивних договорів, створили ситуацію, що начебто БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ» закуповує гуманітарну допомогу (саме ту допомогу, яка надходить на безкоштовній основі, від міжнародних та українських благодійних організацій до Лозівської міської територіальної громади), за власні кошти у фізичних осіб-підприємців. Фактично ж, договори між БО «БФ «РАЗОМ У МА БУТНЄ» та фізичними особами-підприємцями є фіктивними, оскільки кошти з БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ» перераховуються до фізичних осіб-підприємців, за начебто поставлений товар останніми, який насправді був отриманий безкоштовно. Також ОСОБА_3 покликався на те, що ОСОБА_4 , перебуваючи у злочинній змові з начальником ІНФОРМАЦІЯ_4 ) ОСОБА_8 , зловживаючи службовим становищем, погрожуючи мобілізацією, здійснюють тиск на фізичних осіб-підприємців, юридичних осіб, їх керівництво з вимогою вносити кошти до БО «БФ «РАЗОМ У МАЙБУТНЄ» та надавати їм неправомірну вигоду. Також ОСОБА_3 зазначав, що Лозівська міська рада неодноразово, незаконно виділяла земельні ділянки в інтересах ОСОБА_4 та його підприємств, у тому числі ТОВ «ЯНТАР-2006».

4.З огляду на це, заявник вважав, що були вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 201-2, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 366-2, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 369-2, ч. 5 ст. 426-1 Кримінального кодексу України (далі - КК).

5.Заявник зазначав, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою ХТУ НАБУ до ЄРДР не внесені. З огляду на що, просив зобов`язати уповноважених осіб ХТУ НАБУ внести до ЄРДР відомості за його заявою від 20.05.2024 та розпочати досудове розслідування.

Позиція учасників у судовому засіданні

6.У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, у поданій скарзі просив її розглядати за його відсутності.

7.Представник ХТУ НАБУ у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Однак, від представника ХТУ НАБУ ОСОБА_9 до слідчого судді надійшли пояснення, згідно з якими, під час аналізу заяви не встановлено відомостей, які могли б об?єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, підслідного детективам НАБУ, а заявник не навів будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування, а тому відомості до ЄРДР не вносились. Представник ХТУ НАБУ покликався на те, що розслідування інших фатів можливого вчинення кримінальних правопорушень, які порушені у заяві, не відноситься до компетенції НАБУ. Також представник ХТУ НАБУ зазначав, що до штатного розкладу ХТУ НАБУ не входять службові особи підрозділів детективів НАБУ, підрозділу внутрішнього контролю НАБ, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень, до повноважень яких належить внесення відомостей до ЄРДР. У поясненнях представник просив розглянути скаргу за його відсутності.

8.Відповідно до ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги.

9.Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали та положення закону, якими керувався слідчий суддя

10.Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив такі обставини.

11.20.05.2024 голова ГО «НОН - СТОП ОСОБА_3 звернувся до ХТУ НАБУ із заявою, в якій зазначив обставини, про які йдеться в п. 3 ухвали.

12.Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені відомості у його заяві про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою НАБУ до ЄРДР не внесені.

13.Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

14.Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

15.Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

16.Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

17.Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

18.У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

19.Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

20.Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

21.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

22.Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

23.Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

24.Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

25.Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя дійшов висновку, що обставини повідомлені заявником, не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне враження чи домисли заявника, вони є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу.

26.Тобто, слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

27.З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_3 від 20.05.2024 відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність детектива ХТУ НАБУ, що полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_10