УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 308/353/15-к

провадження № 51-4242впс22

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

засудженого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

розглянувшиу відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , про направлення кримінального провадження № 308/353/15-к щодо останнього із одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 про направлення кримінального провадження (справа № 308/353/15-к) щодо засудженого ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції, яке мотивовано тим, що на даний час для розгляду указаного кримінального провадження у Закарпатському апеляційному суді не сформовано склад суду, а тому матеріали кримінального провадження необхідно направити для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про час і місце розгляду клопотання.

Заслухавши доповідь судді, пояснення засудженого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , які підтримали клопотання, дослідивши матеріали провадження та перевіривши наведені захисником доводи, Суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

З наданої Закарпатським апеляційним судом інформації вбачається, що у цьому суді на розгляді перебуває провадження за апеляційними скаргами засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 липня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні заяви захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про перегляд вироку Закарпатського обласного суду від 18 серпня 1999 року стосовно ОСОБА_5 за нововиявленими обставинами. Розгляд вказаного кримінального провадження було призначено на 28 березня 2024 року, однак не відбувся через те, що не вдалось сформувати склад суду.

Частиною 2 ст. 18 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Відповідно до п. 3.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу Закарпатського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 16 жовтня 2018 року (зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів судів від 28 грудня 2023 року) (далі - Засади) основний склад постійно?діючої колегії суддів - визначений процесуальним законодавством кількісний склад суддів, які здійснюють розгляд справи по суті; резервні судді постійно?діючої колегії - судді, які залучаються на заміну судді (суддів) - члена (членів) основного складу постійно - діючої колегії (за винятком судді - доповідача) у разі неможливості останнім (останніми) здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді (продовжувати розгляд) судових справ.

Після визначення судді-доповідача автоматизованою системою визначається склад колегії з числа суддів постійно-діючої колегії та резервних суддів даної колегії.

За змістом абзацу 7 п. 3.3. Засад у разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного судді, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа суддів визначених рішенням зборів від 28 грудня 2023 року. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного судді та суддів визначених рішенням зборів від 28 грудня 2023 року, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

До постійно діючої колегії суддів для розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення, відповідно до інформації, наданої Закарпатським апеляційним судом, входять троє суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та резервний суддя ОСОБА_11 . Крім того, рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 02 грудня 2022 року визначено суддю ОСОБА_12 (без зняття з неї спеціалізації з розгляду цивільних справ) до складу колегії для розгляду кримінальних проваджень за апеляційними скаргами на вирок, ухвалу про закриття справи, про застосування (незастосування) примусових заходів виховного або медичного характеру, на інші ухвали у випадках, передбачених КПК (повернення обвинувального акта, тощо) у випадку, якщо сформувати склад колегії з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення неможливо з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

15 листопада 2023 року Закарпатський апеляційний суд задовольнив заяви захисників про відвід суддів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , тому вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 липня 2022 року стосовно ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 82 КПК.

Після повторного автоматизованого розподілу судової справи для розгляду провадження стосовно ОСОБА_5 визначено суддю-доповідача - ОСОБА_10 .

Таким чином, як убачається з інформації, наданої Закарпатським апеляційним судом, цим судом не вичерпано можливостей для формування складу суду для перегляду ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 липня 2022 року в апеляційному порядку, оскільки головуючого суддю визначено зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення ( ОСОБА_10 ), а для визначення складу колегії наявні щонайменше двоє суддів з числа резервного судді даної колегії та суддів інших спеціалізацій, визначених зборами суддів Закарпатського апеляційного суду.

Відтак, викладені у клопотанні обставини не свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Колегія суддів наголошує, що відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Сенс встановлення в ст. 6 Конвенції критерію «розумності» терміну судового провадження, у тому числі в кримінальних справах (провадженнях), полягає в тому, щоб гарантувати ухвалення судового рішення протягом розумного строку, указуючи тим самим межу стану невизначеності, в якому знаходиться та чи інша особа у зв`язку з розглядом її справи через висунуте їй кримінальне обвинувачення, що є вкрай важливим як для самої особи, так і з позиції категорії «правової визначеності». Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях раніше констатував наявність системних проблем у правовій системі, які обумовлюють порушення статті 6 Конвенції в частині права на розгляд справи протягом розумного строку. Зокрема, у рішеннях по справам «Павлюлинець проти України» (Pavlyulynets v. Ukraine) від 06 вересня 2005 року та «Антоненков та інші проти України» (Antonenkovand Others v. Ukraine) від 22 листопада 2005 року.

Отже, колегія суддів звертає увагу на обов`язок суду вжити всіх передбачених кримінальним процесуальним законом заходів, з урахуванням положень Засад та згадуваного рішення Ради суддів України, щодо своєчасного розподілу кримінального провадження між суддями та його розгляду в межах визначеного законом строку, з метою унеможливлення порушення конвенційних прав засудженого та враховуючи тривалість часу з моменту надходження апеляційних скарг засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 липня 2022 року, через що сторона захисту неодноразово зверталася до Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК.

Разом із тим, в контексті доводів клопотання захисника у Верховного Суду відсутні підстави до задоволення клопотання та направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції, оскільки Закарпатським апеляційним судом не вичерпані можливості до виконання вимог статей 31, 35 КПК.

Керуючись ст. 34 КПК, Суд

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , про направлення кримінального провадження № 308/353/15-к щодо останнього із одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3