Справа № 699/593/24
Номер провадження № 1-кс/699/132/24
УХВАЛА

щодо арешту майна

09.04.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , власника вилученого майна ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 ,

про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000060 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

УСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшло вищевказане клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000060.

Клопотання обґрунтовується такими доводами.

03.04.2024 до відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від поліцейського СРПП СПД № 1 відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про те, що 03.04.2024 під час патрулювання в с. Старосілля Черкаського району Черкаської області на р. Вільшанка, виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , який за допомогою забороненого знаряддя лову павука, здійснював вилов риби.

Відомості про вказану подію 03.04.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Проведеним оглядом місця події виявлено та в подальшому вилучено рибу: окунь 4 шт, йорж 1 шт, плітка 2 шт, плоскирка 3 шт та знаряддя лову павук.

Постановою від 04.04.2024 вилучені під час проведення огляду місця події заборонене знаряддя лову - «павук» та рибу окунь 4 шт., йорж 1 шт., плітка 2 шт. та плоскирка 3 шт. визнано речовими доказами в межах кримінального провадження.

У період з 01 квітня до 20 травня 2024 року заборонено лов (добування) водних біоресурсів у весняно - літній період природного відтворення (нересту) в 2024 році на водних об`єктах Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області.

Крім того забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову.

З метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) дізнавач просить накласти арешт на 1 (одне) знаряддя лову «павук», а також на окунь 4 шт, йорж 1 шт, плітка 2 шт, плоскирка 3 шт.

Загальний розмір шкоди за відомостями органу досудового розслідування складає 20672,00 грн.

Одночасно, посилаючись на ч. 6, 7 ст. 100 КПК України, дізнавач у клопотанні просить надати дозвіл на реалізацію вказаної риби. Вилучена риба до подання клопотання слідчому судді вже була передана на зберігання ФОП ОСОБА_7 , оскільки належить до речових доказів, що підлягають швидкому псуванню.

У судовому засіданні дізнавач ОСОБА_3 підтримав клопотання.

Власник вилученого майна ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що він не є власником вилученого майна. Він дійсно перебував на місці проведення огляду, оскільки якраз проходив повз місце вилову рибалками риби. Взяв у руки чиєсь знаряддя вилову риби «павук». Там же знаходилася виловлена риба 13 штук.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення дізнавача та ОСОБА_4 , який вказаний власником вилученого майна, суд дійшов такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом кримінального правопорушення. Згідно з положеннями абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Дізнавач у судовому засіданні стверджував, що арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

За ч. 1 ст. 249 КК України передбачена відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Отже, відповідальність за кримінальне правопорушення проти довкілля, передбачене ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду.

Відповідно до примітки до ст. 248 КК України, істотною є шкода, якщо вона полягає у заподіянні матеріальних збитків та у двісті п`ятдесят та більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Відповідно до чинного законодавства України у 2024 році розмір податкової соціальної пільги становить 1514,00 грн. (3028,00 грн. 50% = 1514,00 грн). Тобто для кваліфікації адміністративного чи кримінального правопорушення неоподатковуваний мінімум становить 1514,00 грн.

Таким чином, для кваліфікації дій особи за ч. 1 ст. 249 КК України необхідна наявність істотної шкоди в розмірі 378500,00 грн і більша (1514,00 х 250).

Пунктом 6 ч. 2 ст. 242 КПК визначена обов`язковість призначення експертизи щодо визначення шкоди довкіллю.

Станом на дату розгляду справи матеріали не містять висновку експерта щодо розміру завданої шкоди.

Відповідно до наявного у справі розрахунку збитків, виконаних з урахуванням такс Постанови КМУ від 06.10.2021 № 1039, розмір збитків складає 20672,00 грн.

Разом з тим, допоки у справі не проведена експертиза, на те що шкода є істотною можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Така позиція викладена, зокрема, у постанові ВС від 21.04.2021 у справі № 708/392/18.

Аналогічні роз`яснення містяться в абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10.12.2004 № 17, згідно з якими відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані:

- нищення нерестовищ риби;

- вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі;

- добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено.

З матеріалів справи вбачається. що Управлінням державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області 25.03.2024 видано наказ «Про перенесення строків заборони на добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) у період нересту та затвердження переліку меж нерестовищ на водних об`єктах Черкаської області у 2024 році в районі діяльності Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області» (а.с. 24-26).

З наказу вбачається, що в річках та їх кореневих водах з 01 квітня по 20 травня 2024 року встановлено заборону на лов (добування) водних біоресурсів у весняно літній період природного відтворення (нересту) в 2024 році на водних об`єктах Черкаської області.

У додатку до вказаного наказу визначено Перелік меж нерестових ділянок. Так, відповідно до п. 2.1 цього Переліку, нерестовищами у річках є ділянки річки «на всьому протязі, за виключенням ділянок в адміністративних межах населених пунктів» (а.с. 28).

З доданих до клопотання в якості доказів документів (витяг з ЄРДР; постанова про доручення досудового розслідування та призначення слідчої групи; постанова про призначення групи прокурорів; рапорт від 03.04.2024; протокол огляду місця події та фото таблиці до нього; письмові пояснення ОСОБА_4 ; розписка провідного державного інспектора УДАМРГ ОСОБА_8 про отримання риби на зберігання; розрахунок збитків; постанова про визнання речовим доказом та передачу їх на зберігання; квитанція про отримання речових доказів на зберігання) вбачається, що подія сталася за межами населеного пункту с. Старосілля Черкаського району Черкаської області.

Отже, зафіксоване у цьому кримінальному провадженні місце вилову риби вищевказаним наказом Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 25.03.2024 віднесено до нерестовищ.

Крім того подію дійсно було зафіксовано у визначений період нересту (період з 01.04.2024 до 20.05.2024).

З огляду на викладене обставини вилову риби в період нересту в забороненому місці підлягають розслідуванню в межах кримінального провадження, з подальшим встановленням розміру шкоди експертним шляхом. При цьому вилучене знаряддя лову є речовим доказом. З метою збереження цього речового доказу суд дійшов висновку про необхідність накладення арешту на вилучене знаряддя лову «павук».

Разом з тим, дослідивши матеріали клопотання, установлено, що відповідно до накладної від 03.04.2024 № 1 Черкаським рибоохоронним патрулем через ОСОБА_9 передано ФОП ОСОБА_7 рибу окунь 4 шт., йорж 4 шт., плітка 2 шт. та плоскирка 3 шт (а.с. 23).

Передача вилученої риби обґрунтована долученою до клопотання копією договору від 01.04.2023 № 1/01/04/23, укладеним між ТОВ «Комбінат-Черкаси» (сторона 1) та ФОП ОСОБА_7 (сторона 2), яким сторона 2 за дорученням сторони 1 надає послуги із приймання водних ресурсів вилучених Управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області; сторона 2 приймає водні ресурси для подальшої реалізації.

Відповідно до п. 6.1, 6.3 вказаного Договору цей Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту підписання сторонами і діє до 31.12.2023. Якщо у місячний термін до закінчення строку дії договору, жодна зі сторін не звернулась до другої сторони з письмовою заявою про розірвання цього договору, то цей договір вважається автоматичного пролонгованим на той самий строк і на тих самих умовах.

Таким чином, з наданих доказів неможливо однозначно встановити чи діє на даний час указаний договір.

Проте, оскільки вилучена риба фактично уже реалізована, указане виключає накладення арешту на рибу, з метою збереження її як речового доказу.

Ураховуючи викладене у задоволенні клопотання в частині накладення арешту на вилучену рибу слід відмовити.

Що стосується реалізації вилученої риби слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Дізнавач у клопотанні ставить питання про надання дозволу на реалізацію, тобто керується п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України.

Відповідно до приписів ч. 7 цієї ж статті у випадках, передбачених пунктами 2, 4, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Вирішення долі речових доказів на підставі п. 2, 4 ч. 6 ст. 100 КПК України не відноситься до передбачених ст. 131 КПК України заходів забезпечення кримінального провадження, отже таке клопотання має бути оформлене у вигляді окремого документа, а не шляхом викладене окремої вимоги в клопотанні про накладення арешту.

Окреме клопотання про надання дозволу на реалізацію, переробку чи знищення речових доказів до суду подано не було.

Крім того, за приписами ч. 8 ст. 100 КПК України реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а у випадках, якщо такі речові докази передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, - відповідно до закону та прийнятих на його виконання актів законодавства.

Зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Відповідно до п. 26 вказаного Порядку зберігання речових доказів у вигляді об`єктів біологічного походження, які потребують спеціальних умов зберігання, забезпечується державною спеціалізованою установою, що здійснює судово-експертну діяльність, за узгодженням з її керівництвом.

Відповідно до п. 28 вказаного Порядку речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.1998 № 1340.

Про передачу торговельному підприємству предметів для реалізації складається акт у трьох примірниках. Перший примірник акта зберігається в матеріалах кримінального провадження, другий передається торговельному підприємству, третій - фінансовому підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, для подальшого здійснення контролю за надходженням на депозитний рахунок уповноваженого банку сум від реалізації таких предметів.

Отже, законодавством передбачено, що слідчий суддя вирішує питання про передачу речових доказів на реалізацію виключно у випадку, якщо власник речового доказу на надав на це письмової згоди.

Відповідно до приписів ст. 3 закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини хордові, у тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до абзаців 1-3 ст. 5 цього закону право власності на об`єкти тваринного світу набувається та реалізується відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

З Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 № 229, вбачається, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (далі - Черкаський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм України (Держрибагентства), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторії водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством (далі район діяльності).

Основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель.

Черкаський рибоохоронний патруль в районі діяльності та відповідно до покладених на нього завдань, серед іншого:

- видає, переоформляє, видає дублікати та анулює дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) та підтвердження законності вилучення водних біоресурсів із середовища їх існування та перероблення продуктів лову (у разі необхідності суб`єкту господарювання для здійснення зовнішньоторговельних операцій) відповідно до законодавства;

- видає та скасовує передбачені законодавством документи на право добування водних біоресурсів, а також на право переселення та утримання в неволі чи напіввільних умовах водних біоресурсів;

- забезпечує здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів;

- здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів;

- здійснює контроль за дотриманням правил рибальства;

- виконує інші завдання, визначені законодавством (пункт 5 Положення про Черкаський рибоохоронний патруль).

З огляду на викладене слід дійти висновку, що Черкаський рибоохоронний патруль в межах території Черкаської області є органом державної влади, який уповноважений здійснювати права власника об`єктів тваринного світу від Українського народу, у тому числі вирішувати питання щодо збуту (реалізації) цих об`єктів.

Матеріали справи не містять відомостей про те, що орган досудового розслідування звертався до Черкаського рибоохоронного патруля як до власника об`єктив тваринного світу з питання отримання дозволу на реалізацію вилученої риби.

Проте в матеріалах справи наявна накладна від 03.04.2024 № 1, за змістом якої Черкаським рибоохоронним патрулем через ОСОБА_9 передано ФОП ОСОБА_7 рибу окунь 4 шт., йорж 4 шт., плітка 2 шт. та плоскирка 3 шт. Ця накладна свідчить про те, що Черкаський рибоохоронний патруль, як власник указаної риби, уже вирішив питання щодо її збуту.

З огляду на викладений аналіз законодавства та поданих доказів внесене клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі ст. 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000060 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 03.04.2024 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події на березі р. Вільшанка, поза межами с. Старосілля Черкаського району Черкаської області, яке в подальшому визнане речовим доказом, а саме:

- знаряддя лову «павук» - 1 штука.

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем сектору дізнання ВП № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна знаряддя лову, щодо якого застосовано арешт.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1