Справа № 694/1434/24
провадження № 1-кс/694/496/24
УХВАЛА

про арешт майна

18.06.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000760 від 13.06.2024,-

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на вилучені 13.06.2024 речі, які належать ОСОБА_5 :- металеву планку, довжиною 76 см., радіусом 1, 5 см, товщиною 0,5 см.;- футболку сірого кольору із слідами речовини бурого кольору, яка поміщена до сейф пакету № PSP2255522 та визначити місцем зберігання вказаного майна - кімнату зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, за адресою: вулиця Благовісна, 50 в м. Звенигородка Черкаської області.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 12.06.2024 до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення ШМД про те, що у м. Ватутіне Звенигородського району Черкаської області біля будинку № 5 по вул. Миру відбулася бійка, під час якої одному з учасників - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 завдано удари невстановленим предметом по голові. У подальшому ОСОБА_6 госпіталізовано до Ватутінської міської лікарні, де встановлено попередній діагноз : рубана рана тім`яної ділянки голови; відкритий перелом тім`яної кістки; відкрита черепно мозкова травма; забій тильної поверхні лівої кисті; забій грудної клітини зліва.

На підставі ст. 214 КПК України вказана подія 13.06.2024 заступником начальника СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаські області майором поліції ОСОБА_7 внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000760.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження.

В період часу з 06 год. 55 хв. по 07 год. 13 хв. 13.06.2024 під час проведення огляду місця події було вилучено металеву планку довжиною 76 см., радіусом 1, 5 см, товщиною 0,5 см.

13.06.2024 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було вилучено футболку сірого кольору із слідами речовини бурого кольору, яка поміщена до сейф пакету № PSP2255522.

Вилучені вищевказані речі оглянуті та постановою слідчого визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

У зв`язку із вищевикладеним та враховуючи той факт, що вилучені зазначені вище речі та предмети являються тимчасово вилученим майном, які є предметами, засобами, знаряддями вчинення кримінального правопорушення - злочину, та доказами кримінального правопорушення - злочину у встановленому порядку визнані речовими доказами у провадженні, тому згідно ст. 170 КПК України на них повинен бути накладений арешт.

Старший слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила клопотання задовольнити.

В судове засідання ОСОБА_5 не зявився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі сторін.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України підставою для тимчасового вилучення майна стало те, що усі перераховані вище речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та постановою слідчого визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що СВ Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000760 від 13.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

13.06.2024 року, на підставі ч.1, 5 ст.237 КПК України, слідчим було проведено огляд місця події (відкритої ділянки місцевості) за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено металеву планку виготовлену з алюмінію, довжиною 76 см., радіусом 1, 5 см, товщиною 0,5 см., що підтверджується протоколом огляду місця події.

Також, 13.06.2024 року, в ході затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України було вилучено футболку сірого кольору із слідами речовини бурого кольору, яка поміщена до сейф пакету № PSP2255522, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.06.2024.

Вилучені речі та предмети постановою слідчого від 13.06.2024 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчим доведено, що вказане майно може бути доказом вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі шляхом проведення експертиз, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до знищення майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000760 від 13.06.2024 задоволити.

Накласти арешт на вилучене 13.06.2024 майно, а саме: металеву планку, довжиною 76 см., радіусом 1, 5 см, товщиною 0,5 см. та футболку сірого кольору із слідами речовини бурого кольору, яка поміщена до сейф пакету № PSP2255522, з метою збереження речових доказів на час досудового розслідування, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна, та визначити місцем зберігання вилучених речей - кімнату зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, що розташована за адресою: вул.Благовісна, 50 м.Звенигородка Черкаської області.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1