Провадження №11-сс/801/347/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 квітня 2024 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Вінниці, українця, громадянина України, який проживає по АДРЕСА_1 , не одруженого, не працюючого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 квітня 2024 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 про продовження заходу забезпечення кримінального провадження № 0000103, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2024 року за ознаками ч. 1 ст. 121 КК України - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Продовжено до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому оголошено підозру за ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 25 травня 2024 року.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя вказав, що прокурором під час розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 квітня 2024 року. Просить винести своє рішення, яким застосувати до підозрюваного захід забезпечення кримінального провадження, не пов`язаний з перебуванням в місцях несвободи, а саме домашній арешт за місцем проживання.

Апеляційна скарга мотивована тим, що під час розгляду клопотання слідчим суддею в порушення вимог ст.178 КПК України не надано оцінку усіх обставин, які необхідно враховувати під час вирішення питання про продовження запобіжного заходу. Зокрема, не наведено мотивів на обґрунтування ризиків, які слідчий суддя вважав доведеними, а також не враховано особу підозрюваного, який раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, здійснює нагляд за батьком, який є інвалідом 2-ї групи, та бабусею, працює дистанційно брокером, має постійне джерело доходів, має хворобу у вигляді внутрішньо суглобового перелому голівки правої променевої кістки, вживає заходів до примирення з потерпілим. Також на його думку наведені в клопотанні ризики не підтверджені доказами на їх існування, а слідчий суддя в ухвалі не навів мотивів доведеності існування таких ризиків.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 заперечила проти задоволення апеляційної скарги захисника підозрюваного, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просив задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підозрюваного підлягає до задоволення.

Висновки слідчого судді про необхідність продовження щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є не обґрунтованими.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що за змістом п. 1 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України у разі затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення.

При цьому в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.

Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п. 1 (с) ст. 5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".

З матеріалів провадження убачається, що на розгляді суду перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину. І саме завданням судового провадження є встановлення вини чи невинуватості особи шляхом перевірки та оцінки доказів, наданих сторонами кримінального провадження.

Щодо власне підстав продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно зазначити, що за змістом ч. 1 - 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу та за результатами розгляду клопотання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

В жодному випадку запобіжний захід не може розцінюватись, як покарання за вчинене діяння.

Необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому мотивовано тим, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, ризики на даний час не зменшились, зокрема обвинувачений з огляду на санкції статті обвинувачення зможе переховуватись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому зміна запобіжного заходу на більш м`який не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Дійсно, під час проведення досудового розслідування відносно ОСОБА_8 з урахуванням ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ст. 177 КПК України було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Однак необхідно зазначити, що застосування запобіжних заходів на різних стадіях провадження (досудового розслідування та судового розгляду) має відмінні завдання.

На переконання апеляційного суду під час розгляду клопотання прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ОСОБА_8 має постійне місце проживання, раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, здійснює нагляд за батьком, який є інвалідом 2-ї групи, та бабусею, працює дистанційно брокером, має постійне джерело доходів, має хворобу у вигляді внутрішньо суглобового перелому голівки правої променевої кістки, вживає заходів до примирення з потерпілим.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання (продовження) запобіжного заходу, суд зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі з-поміж інших - міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, репутацію обвинуваченого.

При цьому репутація особи має ширше поняття, аніж його характеристика за місцем проживання чи роботи, оскільки включає також вид діяльності, значимість такої діяльності для суспільства.

Поєднання зазначених даних про особу обвинуваченого дають підстави вважати що виконання ОСОБА_8 процесуальних рішень можливе шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що під час розгляду клопотання суд першої інстанції дав невірну оцінку наявним у справі обставинам, через що дійшов хибного висновку про необхідність продовження відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а з урахуванням сукупності даних про особу обвинуваченого, тяжкості кримінального правопорушення, дають підстави суду застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, застосування яких цілком нівелює заявлені ризики.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422-1 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 квітня 2024 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України скасувати.

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 про продовження заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною залишати житло цілодобово.

Встановити термін дії ухвали до 25 травня 2024 року включно.

Відповідно до п. 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання чи роботи;

-утриматися від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Обвинуваченого ОСОБА_8 звільнити з-під варти після доставлення до місця проживання.

Копію ухвали направити уповноваженій особі Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)» для виконання; іншим учасникам кримінального провадження для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: