Справа № 638/689/24
Провадження № 1-кс/638/307/24
УХВАЛА

Іменем України

21 лютого 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо не внесення відомостей до ЄРДР,-

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова зі скаргою на бездіяльність СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо не внесення відомостей до ЄРДР, в якій скаржник просить зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 08.01.2024 року за вих. № 08/01/2024-1 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що 08.01.2024р. за вих. № 08/01/2024-1 головою ГО «НОН-СТОП» - ОСОБА_3 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП», а саме , на офіційну електронну пошту СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, а саме , було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.. На даний час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

Скаржник до суду не з`явився, повідомлявся належним чином. Крім того, у своїй скарзі просив справу розглянути без його участі.

Представник СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області до суду не з`явився, повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

У своїй прецедентній практиці Європейський Суд з прав людини виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» № 45227/98 від 12.07.2001).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Частинами 1, 2 статті 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

За положенням ч.1 ст.60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

ОСОБА_3 зазначає, що звертався із заявою про вчення кримінального правопорушення на електронну пошту СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, у якості доказу долучено скриншот електронної скриньки.

Разом з тим, суд зазначає, що з наданого скриншоту неможливо однозначно ідентифікувати зміст направленої заяви та отримання її адресатом.

Інших доказів направлення саме цієї заяви та отримання її СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області суду не надано.

Форма та зміст скарги мають відповідати вимогам КПК України, у тому числі до скарги мають бути долучені докази на підтвердження факту наявності звернення скаржника до органу досудового розслідування.

Бездіяльність слідчого або прокурора може бути оскаржена лише в разі отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, однак доказів на підтвердження вказаних обставин ОСОБА_3 не надано.

Таким чином, в матеріалах скарги відсутні належні відомості, які б могли свідчити про надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_3 не доведений факт звернення із заявою про кримінальне правопорушення до СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, а відтак відсутні підстави вважати що ОСОБА_3 має право подавати скаргу на уповноважених осіб СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, так як останній не може вважатися таким, що набув процесуальний статус заявника у розумінні статті 60 КПК України або потерпілого у розумінні ст.55 КПК України, тобто може бути суб`єктом оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

У зв`язку із наведеним вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.

Керуючись ст. ст. 303-304 КПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області щодо не внесення відомостей до ЄРДР - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1