Справа № 274/2010/24 Провадження № 1-кс/0274/515/24
УХВАЛА

іменем України

07.03.2024 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження №0000221 від 01.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання.

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження:

- на пластикову ємкість (бак) чорного кольору об`ємом 100 л. та розкладачку на лямелях розміром 70x187 см., які належні ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказує, що з 07 години 22.02.2024 по 09 год 23.02.2024 невідома особа проникла до господарського приміщення, що за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала пластиковий бак чорного кольору об`ємом 100 л., розкладушку, ручний насос, чим спричинила матеріального збитку, на суму, яка встановлюється (ЄО 3008).

У ході проведення огляду місця події від 04.03.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено на відстані 0,5 м від металевих воріт вищевказаного домогосподарства знаходиться пластикова ємкість (бак) чорного кольору об`ємом 100 л. В верхній частинні знаходиться пластикова кришка, в нижній частині знаходиться приєднані два крани, а саме в нижній частині поливальний з червоною ручкою, до якого приєднаний резиновий шланг, чорного кольору, довжиною 2,5 м, у верхній частині знаходиться кульовий кран з червоною ручкою та розкладачка на лямелях розміром 70x187 см, які опечатано згідно з правилами пакування речових доказів та вилучено до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області.

Враховуючи, що відсутність заборони на користування та розпорядження майном на яке планується накласти арешт, не зможе забезпечити запобігання ризикам втрати речових доказів, які суттєво впливають на об`єктивність досудового розслідування та втрата вищевказаних речей може призвести до втрати речових доказів і як наслідок доказової бази, враховуючи необхідність запобігання можливому відчуженню, розпорядженню, а також користуванню даним майном, а тому є ризик, що в ході використання зазначених речей вони можуть бути відчужені, знищені або втрачені сліди, які вказують на наявність ознак злочину та можуть допомогти встановити особу, що його вчинила.

За таких обставин, враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, можливості відчуження, розпоряджання, використання, проведення будь-яких робіт з зазначеними вище речами, слідчий просить задовольнити клопотання.

ІІ. Процедура та позиція учасників справи

В судове засідання учасники провадження не з`явилися. Слідчий просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Власники майна повідомлені належним чином про день, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Встановлено, що СВ Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000221 від 01.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчим суддею досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР сформований станом на 04.03.2024, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 27.02.2024, копію протоколу допиту потерпілого від 01.03.2024, копію протоколу огляду місця події від 04.03.2024, копію постанови про визначення і приєднання до справи речових доказів від 11.01.2024.

Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речового доказу у даному кримінальному провадженні з метою запобігання його можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.

Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.

Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що підтверджені підстави, передбачені ст. ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження, а саме:

- на пластикову ємкість (бак) чорного кольору об`ємом 100 л. та розкладачку на лямелях розміром 70x187 см., які належні ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА