Справа № 519/442/24
Провадження № 1-кс/519/124/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.03.2024 м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Южне клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Городнє Болградського району Одеської області, українка за національністю, громадянка України, офіційно не працююча, з середньою освітою, не одружена, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , відомості щодо судимості відсутні,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодження з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Судом встановлено, що СВ ВП №4 ОРУП №2 ГУ НП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000120, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.03.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлені досудовим розслідуванням час, місце та спосіб, ОСОБА_5 , всупереч вимог статей 6, 7, 12 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», ст. 2 Закону України від 15.02.1995 «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин прекурсорів та зловживанню ними», Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», Наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», діючи умисно, з метою незаконного збуту психотропних речовин, у невстановленій кількості придбала прозору кристалічну речовину, яка містить психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, після чого, з метою незаконного збуту, перенесла її при собі за адресою: АДРЕСА_3 , до АЗС «Алькор», з метою подальшого незаконного збуту.

Надалі, 27.03.2024, в період часу з 10 години 19 хвилин до 12 години 51 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , за 1000 гривень 00 копійок,збула ОСОБА_8 , який діяв на підставі постанови про контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, один прозорий полімерний пакет із застібкою zip-lock з прозорою кристалічною речовиною всередині, при дослідженні якої експрес-тестом IDT 9000 виникла реакція, а саме, пофарбування експрес-смужки у пурпурно-фіолетовий колір, що свідчить про те, що у даній речовині попередньо міститься психотропна речовина, обіг якої заборонено PVP.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання, просили його задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні підозрювана ОСОБА_5 та її захисник просили відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до неї більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Вислухавши слідчого, прокурора, підозрювану, захисника, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 органом досудового розслідування 28.03.2024 повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК Українита їй 28.03.2024 в присутності захисника надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується застосування запобіжного заходу.

27.03.2024 о 17.15 год. ОСОБА_5 затримана у порядку ст. 208 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

У судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК Україниобґрунтовується наявними матеріалами кримінального провадження, а саме:

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27.03.2024;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 27.03.2024;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.03.2024;

-Протоколом огляду місця події від 27.03.2024;

-Протоколом огляду предмета від 27.03.2024;

-Протоколом обшуку від 27.03.2024;

-Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального

правопорушення від 27.03.2024.

На даній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України є обґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювані, обвинувачені обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватимуть відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вони мають реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня ( ОСОБА_11 проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Слідчий суддя доходить висновку про доведеність існування ризику, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить відсутність стійких соціальних зв`язків, вагомість доказів про вчинення нею інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної в їх сукупності, зокрема її сімейний стан, вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, вказаний злочин, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Також у підозрюваної немає офіційного місця роботи, немає недієздатних чи неповнолітніх утриманців.

Ризик незаконно впливати на свідків є обґрунтованим, оскільки підозрювана шляхом залякування, погроз чи вмовляння може вплинути на свідків для того щоб останні змінили свої покази у кримінальному провадженні, так як під час судового розгляду вони ще не допитані.

ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, а таким чином не має жодних законних джерел доходів та існування, що свідчить про те, що остання може продовжити свою злочинну діяльність, пов`язану із незаконним збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, а тому ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому вона підозрюється, є обґрунтованим.

При цьому прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вимоги частин 4, 5 ст.182 КПК України, тяжкість правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити їй заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 складає 121120 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на неї такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останньої під вартою.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч.2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання ОСОБА_5 , тобто з 27 березня 2024 року.

Строк дії ухвали до 25 травня 2024 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 складає 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн, яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 у разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, прокурора або до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає або перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання слідчому СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Одеській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Одеського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ ВП № 4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_7 , прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області та слідчого суддю Южного міського суду Одеської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній, що якщо вона, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Сергій ЛЕМЕЦЬ

Копію ухвали отримав: «___» год. «___» хв. «___»_____________2024 року

Підозрювана: __________________ ОСОБА_5