22.04.2024 Справа № 756/8027/22
Справа № 756/8027/22
Провадження № 1-кп/756/603/24
У Х В А Л А

22 квітня 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурорів ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_8 ,

представника цивільного відповідача ОСОБА_9

розглянувши клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи у справі за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Петровське Луганської області, українця за національністю, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, такого, що має на утриманні двох малолітніх дітей, депутата Первомайської міської ради Луганської області, працюючого лікарем-акушером-гінекологом акушерського відділення ТОВ «Пологовий будинок «ЛЕЛЕКА», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України.

21.08.2023 року адвокатом ОСОБА_10 , який на той час був захисником ОСОБА_6 подано клопотання про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи. В обґрунтування клопотання посилається на те, що в рамках даного кримінального провадження на підставі постанови слідчого від 19.03.2021 року проведено комісійну судово-медичну експертизу, проте підсумки висновку експерта складені на підставі недостатньо компетентного дослідження наданих матеріалів, є науково необґрунтованими і не підтверджені об`єктивними даними.

28.08.2023 року судом ухвалено поставити на обговорення питання про призначення експертизи після допиту експертів.

Крім того, від захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 надійшло клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставити такі питання: Чи були у ОСОБА_11 обтяжуючі фактори, які несприятливо вплинули чи могли вплинути на перебіг вагітності, формування фетоплацентарного комплексу і наслідки пологів для новонародженого? Чи вчасно ОСОБА_11 була госпіталізована в акушерське відділення 21.05.2020 року? Чи правильно було обрано лікарем спосіб розродження при госпіталізації ОСОБА_11 21.05.2020 року? Хто був лікуючим лікарем ОСОБА_11 21.05.2020 року? Чи був у ОСОБА_11 больовий синдром при госпіталізації до акушерського відділення? Чи потребувала ОСОБА_11 знеболення при госпіталізації? Чи впливав больовий синдром на рухову активність ОСОБА_11 після її госпіталізації? Чи впливав больовий синдром на дані КТГ моніторингу ОСОБА_11 з 16:59 до 17:29 21.05.2020 року? Чи були підстави для введення ОСОБА_11 знеболення в період з 16:59 до 17:40 21.05.2020 року? 3 якою метою проводилась епідуральна анестезія ОСОБА_11 21.05.2020 року? Чи були покази для зміни акушерської тактики та/або призначення додаткових обстежень ОСОБА_11 у період з 16:59 до 17:29 21.05.2020 року? Хто був лікуючим лікарем ОСОБА_11 в період з 16:59 20 17:40 21.05.2020 року? Чи були у ОСОБА_11 після 18:03 21.05.2020 року однозначні підстави для проведення амніотомії? Чи були у ОСОБА_11 в період з 16:59 до 18:03 21.05.2020 року однозначні підстави для проведення амніотомії? Після проведеної амніотомії чи були підстави для кесаревого розтину у ОСОБА_11 ? Чи своєчасно було прийнято рішення та проведено кесарів розтин ОСОБА_11 21.05.2020 року? Яку роль в етіопатогенезі хронічної плацентарної недостатності відіграв стан здоров`я ОСОБА_11 ? Чи була у ОСОБА_11 хронічна плацентарна недостатність? Чи були у лікарів однозначні дані до народження плаценти про хронічну чи гостру плацентарну недостатність ОСОБА_11 ? Чи можуть гнійний фунікуліт та плацентарні зміни свідчити про внутрішньоутробні інфекції та як наслідок призвести до плацентарної недостатності та до гіпоксії плода? Якщо так, то скільки часу тривав цей процес і чи можливо було це діагностувати до пологів? Чи мала 6 ОСОБА_12 порушення центральної нервової системи за умови проведення кесаревого розтину ОСОБА_11 раніше на одну годину? Чи були лікарями ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» при наданні медичної допомоги ОСОБА_11 недотриманні, дотримані не у повному обсязі вимоги клінічних протоколів та настанов, обов`язкових до виконання станом на травень 2020 року?

В обґрунтування клопотання захисник посилається на те, що має сумніви у правильності висновку експертів, пов`язаного з його недостатньою обґрунтованістю та порушенням процесуальних норм, так як у ньому не вказано позаштатного лікаря бюро акушера-гініколога та його відповідей за результатами вивчення матеріалів експертизи.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 підтримала подане нею клопотання, просила його задовольнити, додатково врахувавши обставини, викладені у клопотанні адвоката ОСОБА_10

ОСОБА_6 та представник цивільного відповідача ОСОБА_9 підтримали клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, просили його задовольнити.

Прокурори та представник потерпілого - адвокат ОСОБА_8 заперечували проти проведення повторної експертизи, просили відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

В рамках кримінального провадження № 0006080 від 30.12.2020 року Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи на підставі постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві від 19.03.2021 року проведено комісійну судово-медичну експертизу, на вирішення якої були поставлені питання: Яка причина смерті дитини ОСОБА_12 .? Яка медична допомога надавалась матері ОСОБА_11 та її новонародженій дитині ОСОБА_12 в період з « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по « ІНФОРМАЦІЯ_3 »? Чи був випадок смерті дитини ОСОБА_12 таким, який є умовно відворотним за умови дострокового родорозрішення, тобто в разі своєчасного надання медичної допомоги? Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_11 під час нагляду за вагітністю, в період з 26.09.2019 р. по 21.05.2020 р. в ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»? Чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги ОСОБА_11 при зверненні до ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» від 07.05.2020 р. та чи наявні недоліки в наданні медичної допомоги новонародженій ОСОБА_12 в день її народження 21.05.2020 р.? Якщо так, то чи перебуває настання смерті дитини ОСОБА_12 з даними недоліками в наданні медичної допомоги в причинно-наслідковому зв`язку? Чи можна дані недоліки в наданні медичної допомоги оцінити за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень? Якщо так, то просимо встановити ступінь. Чи можна оцінити ступінь ураження організму дитини ОСОБА_12 після перенесеної асфіксії та відповідність застосованих медичних маніпуляцій, зважаючи на тяжкість стану дитини за даними результатів аналізів та досліджень у ТОВ «Пологовий будинок «Лелека»? Чи можливо за результатами гістологічного дослідження плаценти, проведеного в НДСЛ Охматдит, встановити причину народження ОСОБА_12 в стані термінальної коми? Якщо ні, то які причини призвели до народження ОСОБА_12 у такому тяжкому стані, що в подальшому призвели до паліативного статусу?

Вказаний висновок експерта проведений судово-медичними експертами у складі ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які мають кваліфікацію судових експертів з правом проведення судово-медичних експертиз.

У судових засіданнях були допитані експерти ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 . За клопотанням прокурорів, з урахуванням думки учасників справи та у зв`язку із поважністю причин неприбуття експерта ОСОБА_16 , суд ухвали не викликати вказаного експерта.

Крім того, у судовому засіданні допитаний позаштатний лікар бюро - акушер гінеколог ОСОБА_19 , який був залучений при проведені експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» за № 8 від 30.05.1997 р. висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватись на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Зі змісту п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» за № 8 від 30.05.1997 р. слідує, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Разом з тим, у поданому клопотанні адвокатом ОСОБА_7 не наведено достатніх підстав для проведення повторної експертизи зважаючи на те, що під час судового розгляду у судовому засіданні були допитані експерти, якими проведено експертизу, а також залученого у проведені експертизи позаштатного лікаря бюро - акушера гінеколога.

Крім того, питання, які адвокат ОСОБА_7 просить поставити на вирішення повторної експертизи є новими, що не передбачено при призначенні повторної експертизи, частина питань не відноситься до компетенції експертів та при цьому не обґрунтовано яким чином вирішення вказаних питань вплине на кваліфікацію інкримінованого обвинуваченому правопорушення.

Враховуючи, що незгода з проведеною експертизою не є підставою для проведення повторної чи додаткової експертизи, підстави для її проведення відсутні, а оцінка зробленому висновку надається судом під час перебування у нарадчій кімнаті при ухваленні вироку разом з іншими доказами у їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 242-244, 370-372, 375, 376, 395 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотань захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду.

Суддя