УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2024 року

м. Київ

справа № 639/8329/14-к

провадження № 51-8259впс18

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження (справа № 639/8329/14-к) за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 Кримінального кодексу України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

У згаданому клопотанні, що надійшло до Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), обвинувачений ОСОБА_4 , з метою забезпечення оперативності та ефективності розгляду справи, просить направити вказане вище кримінальне провадження із Полтавського апеляційного суду до Харківського апеляційного суду.

Обґрунтовуючи клопотання, ОСОБА_4 зазначає про наявність виключних обставин для направлення кримінального провадження, судовий розгляд якого не розпочато у Полтавському апеляційному суді, до іншого суду апеляційної інстанції з огляду на те, що обвинувачений, захисник, прокурор та свідки у кримінальному провадженні проживають в м. Харкові.

Також обвинувачений вказує, що у нього відсутня технічна можливість участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції, оскільки він не має технічних пристроїв для цього; Полтавський апеляційний суд територіально віддалений від місця перебування учасників кримінального провадження; територіальну підсудність судових справ Харківського апеляційного суду було відновлено.

Учасників судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду клопотання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.

Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду дійшла висновку, що указане вище клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до положень абзацу 1 ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Частиною 1 ст. 34 КПК, зокрема, передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Крім того, абзацом 6 ч. 1 ст. 34 КПК визначено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Водночас, з огляду на зміст клопотання обвинуваченого, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду не встановила підстав для задоволення клопотання ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження за його обвинуваченням з одного суду апеляційної інстанції до іншого, ураховуючи таке.

Насамперед Суд зауважує, що сам факт відновлення територіальної підсудності судових справ Харківського апеляційного суду, з огляду на приписи ст. 34 КПК, не є підставою для передачі кримінального провадження.

Крім того, Верховний Суд зазначає, що у п. 2 розпорядження Голови Верховного Суду від 25 липня 2022 року № 42 «Про відновлення територіальної підсудності судових справ Харківського апеляційного суду» вказано, зокрема про необхідність Полтавському апеляційному суду забезпечити розгляд справ (проваджень), які до 07 серпня 2022 року включно надійшли на розгляд цього суду відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 25 березня 2022 року № 14/0/9-22.

Також, з огляду на невелику кількість учасників кримінального провадження та зміст обґрунтувань клопотання, не є переконливими твердження ОСОБА_5 про необхідність направлення кримінального провадження до іншого суду для досягнення мети забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження, оскільки лише факт проживання учасників кримінального провадження на території іншої області сам собою не є винятковим випадком у розумінні положень ст. 34 КПК, а питання забезпечення явки учасників кримінального провадження належить до організації здійснення судового провадження.

Не є спроможними і аргументи обвинуваченого про відсутність особисто у нього технічної можливості участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції, з огляду на те, що приписами ст. 336 КПК передбачено право учасника кримінального провадження брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду.

Таким чином, Верховний Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_5 .

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження (справа № 639/8329/14-к) за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 Кримінального кодексу України, з Полтавського апеляційного суду до Харківського апеляційного суду залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3