справа № 619/731/24
провадження № 1-кс/619/244/24
УХВАЛА

іменем України

22 лютого 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000037 від 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України,

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000037 від 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до окружної прокуратури з управління СБ в Харківській області надійшла інформація, що групою осіб на території Харківської області здійснюється незаконне виробництво та реалізація тютюнової продукції, зокрема на території м. Дергачі, використовуючи при цьому марки акцизного податку з ознаками підробки.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 січня 2024 року у справі № 619/731/24 надано дозвіл учасникам слідчої групи у кримінальному провадженні на проведення обшуку - квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання незаконно виготовлених підакцизних товарів цигарок та інших предметів та речей, які мають значення для кримінального провадження, 06.02.2024 слідчий СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , на підставі зазначеної вище ухвали суду, провів обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , за результатами якого було вилучено: - 11 зошитів з калькуляціями підакцизних товарів; - 10 пакувань грошових коштів; - 4 мобільних телефони, які упаковано та опечатано з пояснювальними написами учасників обшуку.

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 07 лютого 2024 року, вказані вище предметивизнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором у кримінальному провадженні 08.02.2024 до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області було подано клопотання про арешт вищевказаного майна.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 12.02.2024, яка надійшла до Дергачівської окружної прокуратури 15.02.2024, клопотання прокурора про арешт майна повернуто для усунення недоліків.

16 лютого 2024 року клопотання про накладення арешту на майно після усунення недоліків було скеровано до суду через поштовий зв`язок «УКРПОШТА».

В клопотанні прокурор зазначає, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167, ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, збереження речових доказів необхідне для проведення слідчих дій, а саме: повторного огляду предметів, проведення відповідних експертних досліджень, з метою встановлення осіб, які можуть мати відношення до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, також за результатами проведення подальших слідчих дій може виникнути потреба в проведенні інших експертиз, проведенні інших слідчих (розшукових) дій.

Оскільки вище вказане майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовими доказами по справі, посилаючись на положення ст.ст. 36, 64-2, 167-174 КПК України, слідчий просить накласти арешт на зазначене вище майно, яке було тимчасово вилучене під час проведення обшуку, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведеннясудових експертиз та яке може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор, та власниця квартири ОСОБА_4 , в житловому приміщенні якої знаходилося вилучене майно, не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Прокурор подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовільнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженні майно було вилучено 06.02.2024, а клопотання про накладення арешту на майно було скеровано до суду через «Укрпошту» 08.02.2024, тобто у строк, визначений п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України - протягом 48 годин після вилучення майна, яке надійшло до Дергачівського районного суду Харківської області 12 лютого 2024 року, (вхідний номер 4017/24-Вх).

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 12.02.2024 клопотання прокурора про арешт майна повернуто для усунення недоліків.

Вищевказану ухвалу суду від 12 лютого 2024 року прокурором отримано 15 лютого 2024 року, що підтверджується реєстром відправлення кореспонденції кур`єром від 13.02.2024.

Клопотання про накладення арешту на майно після усунення недоліків було скеровано до суду через поштовий зв`язок «УКРПОШТА» 16 лютого 2024 року, тобто у строк, визначений КПК України, на адресу суду надійшло 21 лютого 2024 року, вхід. № 5228/24 від 21.02.2024, при цьому строки направлення вказаного клопотання до суду, порушені не були.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим відділеннямВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000037, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України.

Під час досудового розслідування органом досудового розслідування встановлено, що групою осіб на території Харківської області здійснюється незаконне виробництво та реалізація тютюнової продукції, зокрема на території м. Дергачі, використовуючи при цьому марки акцизного податку з ознаками підробки. Процесуальним керівником надано доручення співробітникам УСБУ в Харківській області про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України, щодо встановлення осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення.

В ході виконання доручення, співробітникам УСБУ в Харківській області встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , організував виготовлення, зберігання та подальший збут незаконно виготовлених підакцизних товарів цигарок, на території м. Харкова та Дергачівської ОТГ.

З метою прикриття протиправної діяльності ОСОБА_6 отримав ліцензію на торгівлю тютюновими виробами (терміном дії до 08.02.2024 року) на свою дружину ФОП ОСОБА_4 та реалізує через торгівельну мережу, крім іншого, підакцизні товари контрафактного походження. Для зберігання, з метою збуту незаконно виготовлених підакцизних товарів ОСОБА_6 використовує власне житло квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності його дружині ОСОБА_4 ;

Згідно інформаційної довідки № 363042056 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, власником квартири, об`єкту житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_4 .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 26 січня 2024 року у справі № 619/731/24 надано дозвіл учасникам слідчої групи у кримінальному провадженні на проведення обшуку на проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшукання незаконно виготовлених підакцизних товарів цигарок, та інших предметів та речей, які мають значення для кримінального провадження.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання незаконно виготовлених підакцизних товарів цигарок та інших предметів та речей, які мають значення для кримінального провадження, 06 лютого 2024 року слідчий СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , на підставі зазначеної вище ухвали суду, провів обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , за результатами якого вилучено, упаковано та опечатано з пояснювальними написами учасників обшуку наступні предмети:

1. 11 (одинадцять) зошитів з калькуляціями підакцизних операцій, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP4070083»;

2. Пакування грошових коштів на загальну суму 14 500,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 8 одиниць, 200 грн 31 одиниця, 500 грн 15 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050262»;

3. Пакування грошових коштів на загальну суму 21 200,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 19 одиниць, 200 грн 49 одиниць, 500 грн 13 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050264»;

4. Пакування грошових коштів на загальну суму 26 600,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 4 одиниці, 200 грн 36 одиниць, 500 грн 30 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050259»;

5. Пакування грошових коштів на загальну суму 41 300,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 14 одиниць, 200 грн 92 одиниці, 500 грн 33 одиниці, 1000 грн 5 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1263363»;

6. Пакування грошових коштів на загальну суму 22 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 7 одиниць, 200 грн 47 одиниць, 500 грн 25 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR1175666»;

7. Пакування грошових коштів на загальну суму 14 000,00 гривень купюрами номіналом 200 грн 30 одиниць, 500 грн 16 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «INZ1090281»;

8. Пакування грошових коштів на загальну суму 9 350,00 гривень купюрами номіналом: 50 грн 5 одиниць, 100 грн 1 одиниця, 1000 грн 9 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001337»;

9. Пакування грошових коштів на загальну суму 17 600,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 9 одиниць, 200 грн 26 одиниць, 500 грн 15 одиниць, 1000 грн 4 одиниці, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001340»;

10. Пакування грошових коштів у картонній коробці з-під тютюнових виробів на загальну суму 17 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 6 одиниць, 200 грн 27 одиниць, 500 грн 22 одиниці, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001339»;

11. Пакування грошових коштів на загальну суму 10 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 7 одиниць, 200 грн 34 одиниці, 500 грн 5 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001336»;

12. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «14 Pro», модель № MQ023RX/A, серійний № НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 в чорному чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405626»;

13. Мобільний телефон смартфон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY A70», модель № SM-A705FN/DS, серійний № НОМЕР_4 , IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 в силіконовому напівпрозорому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405625»;

14. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «12 Pro», модель № MGLR3LL/A, серійний № НОМЕР_7 , IMEI 1: НОМЕР_8 , IMEI 2: НОМЕР_9 в білому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405627»;

15. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «13 Pro Мах», у сріблястому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405639».

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно зі ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей і грошей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

За викладеного, майно вилучене під часобшуку вважається тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 07 лютого 2024 року, тимчасово вилучене майно, що було вилучене під час обшуку, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Отже у слідчого судді існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що мобільні телефони, вилучені під час обшуку могли слугувати засобами, з використанням яких могло вчинятись кримінальне правопорушення, пов`язане з виготовленням, зберіганням та подальшим збутом незаконно виготовлених підакцизних товарів цигарок, 11 зошитів з калькуляціями підакцизних операцій, можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, грошові кошти, які були розкладені в 10 пакувань могли бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

Тобто вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

За змістом ст. 173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна. Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучені під час обшуку предмети можуть бути використанні як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі не накладення арешту на все тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, тому слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення засобів кримінального правопорушення.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до … наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критерії в правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Враховуючи те, що вилучене майно, в тому числі гроші, зошити, мобільні телефони, визнані речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені, вони можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення у сфері господарської діяльності, в тому числі незаконне виготовлення, зберігання, збут підакцизних товарів, на що можуть вказувати також і зміст СМС, ММС, фотографії в телефонах, записи в 11 зошитах, а також, наявність у органу досудового розслідування необхідності у проведенні детального огляду телефонів, проведення експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою збереження речових доказів на даному етапі кримінального провадження існує потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна шляхом накладення заборони на володіння, користування та розпорядження ним.

Таким чином, на переконання слідчого судді, дослідженні матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна для забезпечення збереження речових доказів та з метою запобігання можливості його приховування, знищення або перетворення. Слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000037 від 26 жовтня 2023 року на тимчасово вилучене майно 06 лютого 2024 року в ході обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною відчуження, користування та розпорядження, а саме на:

1. 11 (одинадцять) зошитів з калькуляціями підакцизних операцій, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP4070083»;

2. Пакування грошових коштів на загальну суму 14 500,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 8 одиниць, 200 грн 31 одиниця, 500 грн 15 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050262»;

3. Пакування грошових коштів на загальну суму 21 200,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 19 одиниць, 200 грн 49 одиниць, 500 грн 13 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050264»;

4. Пакування грошових коштів на загальну суму 26 600,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 4 одиниці, 200 грн 36 одиниць, 500 грн 30 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR0050259»;

5. Пакування грошових коштів на загальну суму 41 300,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 14 одиниць, 200 грн 92 одиниці, 500 грн 33 одиниці, 1000 грн 5 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1263363»;

6. Пакування грошових коштів на загальну суму 22 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 7 одиниць, 200 грн 47 одиниць, 500 грн 25 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «WAR1175666»;

7. Пакування грошових коштів на загальну суму 14 000,00 гривень купюрами номіналом 200 грн 30 одиниць, 500 грн 16 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «INZ1090281»;

8. Пакування грошових коштів на загальну суму 9 350,00 гривень купюрами номіналом: 50 грн 5 одиниць, 100 грн 1 одиниця, 1000 грн 9 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001337»;

9. Пакування грошових коштів на загальну суму 17 600,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 9 одиниць, 200 грн 26 одиниць, 500 грн 15 одиниць, 1000 грн 4 одиниці, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001340»;

10. Пакування грошових коштів у картонній коробці з-під тютюнових виробів на загальну суму 17 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 6 одиниць, 200 грн 27 одиниць, 500 грн 22 одиниці, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001339»;

11. Пакування грошових коштів на загальну суму 10 000,00 гривень купюрами номіналом: 100 грн 7 одиниць, 200 грн 34 одиниці, 500 грн 5 одиниць, які поміщено до полімерного сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP1001336»;

12. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «14 Pro», модель № MQ023RX/A, серійний № НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 в чорному чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405626»;

13. Мобільний телефон смартфон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY A70», модель № SM-A705FN/DS, серійний № НОМЕР_4 , IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 в силіконовому напівпрозорому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405625»;

14. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «12 Pro», модель № MGLR3LL/A, серійний № НОМЕР_7 , IMEI 1: НОМЕР_8 , IMEI 2: НОМЕР_9 в білому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405627»;

15. Мобільний телефон смартфон марки «iPhone» моделі «13 Pro Мах», у сріблястому чохлі, поміщений до сейф-пакету «НПУ» з написом «PSP2405639», до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012 та до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її постановлення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особам, щодо майна яких вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності вищевказаних осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 та прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1