Справа № 461/2131/22
Провадження № 1-кс/461/3181/24
У Х В А Л А
24.05.2024 року. м. Львів
в с т а н о в и в :
Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить повернути заявнику з наступних підстав.
Згідно з приписами ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
З аналізу статей 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження також подається та розглядається слідчим суддею за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.
Отже, органом досудового розслідування, за яким визначено підслідність кримінального провадження, в рамках якого було подано клопотання про скасування арешту майна є СУ ГУНП у м.Києві, на який не поширюється територіальна підсудність Галицького районного суду м.Львова.
Жодних даних щодо підсудності клопотання про скасування арешту майна Галицькому районному суду м. Львова особою, яка звернулась до суду з клопотанням, суду не надано.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
За таких обставин, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова позбавлений процесуальної можливості розглядати дане клопотання.
Оскільки нормами Кримінального процесуального кодексу України в повній мірі не врегульовано, яке процесуальне рішення слідчому судді слід приймати у випадку не можливості розгляду постановленого перед ним питання, слідчий суддя вважає за можливе вказане клопотання повернути заявнику без його розгляду по суті.
Керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -
Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , що він має право звернутися із клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений 24.05.2024 року.
Суддя ОСОБА_1