Справа № 357/9584/22
О К Р Е М А У Х В А Л А
Захист ОСОБА_2 здійснювала адвокат ОСОБА_3 , повноваження якої підтверджуються ордером про надання правничої (правової) допомоги серії АІ № 1534877 від 25 січня 2024 року.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Правила адвокатської етики, якими має керуватися адвокат під час здійснення адвокатської діяльності, затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року та діють в редакції затвердженій З`їздом адвокатів України 15 лютого 2019 року.
Відповідно до частин першої та другої статті 11 цих Правил, зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва.
Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Згідно вимог статті 12 Правил адвокатської етики, всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Частина перша статті 44 Правил адвокатської етики передбачає, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.
Однак, здійснюючи свою професійну діяльність в суді, адвокат ОСОБА_3 не дотрималась вище викладених Правил, поводила себе нечесно та негідно, допустила поведінку, яка дискредитує адвокатську професію та показала відсутність у неї професійної підготовки достатньої для захисту інтересів особи в суді.
Факт неналежної поведінки адвоката ОСОБА_3 мав місце 10 квітня 2024 року.
У цей день, відбувалося чергове засідання, у якому здійснювався судовий розгляд обвинувачення пред`явленого ОСОБА_2 .
Вказане судове засідання розпочалося о 08:30 год.
Про його дату, час та місце адвокат ОСОБА_3 була проінформована завчасно 02 квітня 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення в додаток «Viber».
Однак, адвокат ОСОБА_3 запізнилася більше, аніж на 1 (одну) годину, прибула до зали судових засідань, лише о 09:41 год, що стверджується відеозаписом та журналом судового засідання від 10 квітня 2024 року.
Тут, варто зазначити, що частина друга статті 47 КПК України, зобов`язує захисника прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого, а у разі неможливості прибути в призначений строк завчасно повідомити про неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд …
Всупереч зазначеному, адвокат ОСОБА_3 цей обов`язок не виконала та не попередила суд про своє запізнення.
Після того, як адвокат ОСОБА_3 зайшла до зали судових засідань, вона почала стверджувати, що не могла потрапити до суду вчасно, оскільки її на вході до суду, а потім до зали судових засідань, тримали працівники поліції та служби судової охорони.
Аналогічне пояснення свого запізнення адвокат ОСОБА_3 повідомляла обвинуваченому ОСОБА_2 , у той час, коли суддя перебувала в нарадчій кімнаті.
Про це судді стало відомо, з відеозапису трансляції від 10 квітня 2024 року, що здійснювалась на сторінці в мережі «Фейсбук», з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », режим доступу: ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Однак, наведені адвокатом ОСОБА_3 пояснення, про причини свого запізнення, є обманом, оскільки не відповідають дійсності.
Як можна з`ясувати, з відеозапису з камер відеоспостереження суду, адвокат ОСОБА_3 прибула до суду та безперешкодно потрапила до приміщення суду - 10 квітня 2024 року о 09:34 год.
Отже, адвокат ОСОБА_3 достовірно знаючи, що запізнилась на судове засідання, без поважних на те причин, свідомо ввела в оману свого клієнта, суд та осіб, які мали можливість спостерігати трансляцію в мережі «Фейсбук», що велася на сторінці з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Суддя вважає, що такими своїми діями, вона намагалася виправдати своє непрофесійне ставлення до покладених на неї обов`язків та водночас сформувала думку у стороннього спостерігача, що її запізнення сталося внаслідок спланованих дій суду, правоохоронних органів та судової охорони, чим дискредитувала їх роботу.
Своєю чергою, особливу увагу заслуговує поведінка адвоката ОСОБА_3 , під час перебування судді в нарадчій кімнаті.
Як можна з`ясувати з відеозапису трансляції, про яку зазначено вище, адвокат ОСОБА_3 , перебуваючи в залі судових засідань, у присутності обвинуваченого, працівників конвойної служби, а також достовірно знаючи, що усі події, які відбуваються, транслюються в мережі «Фейсбук», допустила такі образливі вислови стосовно головуючої судді:
(1) «Як тримати адвоката і проводити судові дебати. З глузду з`їхала чи що? Можливо їй психіатричну експертизу призначити, чи що?» - 23 хвилина відеозапису;
(2) «Оце її хоч научила, що є таке поняття зауваження. Вона тупа, прости Господи!. Хоч якоїсь доречної фрази навчила її. «Я роблю Вам зауваження!». З якого колгоспу вона вилізла? ОСОБА_4 чи що там? Що за поведінка колхозанки, в колхозі і то будуть розумніші, адекватніші та мудріші, а це поведінка ображеної дівчинки, в якої забрали іграшку і вона нервує. «З грязі в князі!» як то кажуть» - 27-30 хвилина відеозапису;
(3) «Та ні! Ну послухайте вона двічі тупа, якщо вона так зробила. Ну в мене є всі матеріали справи з першого дня, усі відео- та аудіозаписи кожного засідання» - 30 хвилина відеозапису;
(4) «Тримати пів години за дверима і проводити дебати. Вона, що зовсім «ку-ку»? … Хоче вона тут роздягнутись і бігати в купальнику. Хоча її вага не дозволить цього зробити, бо дуже її забагато, може не поміститися в цьому залі. На дієту не мішало сісти та хай вона тут…» - 31-32 хвилини відеозапису;
(5) «10:25 немає судді, вона ще буде нас мурижити тут пів години, вона хоче показати, яка вона сильна, яка вона модна, яка вона взагалі царіца» - 36 хвилина відеозапису;
(6) «Не може так бути, або їй необхідно призначити психіатричну експертизу цій судді, бо таке може робити тільки неадекватна, з якимись психічними захворюваннями особа. Здорова особа, не може такого, не може це тільки психічна хвороба» - 39-40 хвилина відеозапису;
(7) «Вибігла, рже як кобила» - 55 хвилина відеозапису.
Суддя вважає, що такі вкрай образливі вислови та поведінка адвоката ОСОБА_3 негідні статусу адвоката, підривають авторитет та довіру до адвокатської професії уцілому і є безсумнівним порушенням ст. 12, 44 Правил адвокатської етики.
Разом з цим, на час вступу адвоката ОСОБА_3 у справу, судовий розгляд перебував на стадії виклику та допиту свідків сторони захисту.
Відповідно до розписки від 26 січня 2024 року, адвокат ОСОБА_3 ознайомилась з матеріалами справи в кількості 2-х (двох) томів та зробила їх фотокопії в повному обсязі.
За клопотанням адвоката ОСОБА_3 судове засідання від 02 лютого 2024 року відкладене на іншу дату, для забезпечення їй можливості вивчити матеріали справи, аудіо- та відеозаписи усіх судових засідань та узгодити стратегію захисту з обвинуваченим ОСОБА_2 .
Своєю чергою, адвокат ОСОБА_3 за клопотанням від 12 березня 2024 року, отримала технічні записи судових засідань, які відбувалися під час судового провадження.
Зважаючи на це, можна дійти висновку, що адвокат ОСОБА_3 була обізнана з матеріалами кримінальної справи, у тому числі із записами судових засідань, де відбувалося дослідження письмових та речових доказів, допит свідків та зі змістом ухвалених процесуальних рішень.
Отже, вона мала знати, що порядок дослідження доказів уже установлений у судовому засіданні від 15 березня 2023 року, про що на місці постановлена ухвала, яка занесена до журналу судового засідання, а письмові докази, разом з додатком до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23 березня 2022 року, досліджені під час судового засідання від 03 травня 2023 року.
Незважаючи на це, у судовому засіданні від 07 березня 2024 року, адвокат ОСОБА_3 поставила перед судом питання про встановлення порядку дослідження доказів та винесення ухвали про це, а також про дослідження письмових та відеодоказів, в послідовному та логічному порядку.
У задоволенні вказаних клопотань суд відмовив, після чого за ініціативи адвоката ОСОБА_3 судове засідання, фактично перетворилося на сварку з головуючим, оскільки вона проігнорувала ухвалене судом процесуальне рішення та наполягала на тому, що має бути винесена ухвала про встановлення порядку дослідження доказів та докази мають бути досліджені в послідовному та логічному порядку.
В кінці кінців, адвокат ОСОБА_3 одночасно заявила відвід головуючому, секретарю судового засідання, прокурору.
Ухвалою судді Білоцекрівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 від 13 березня 2024 року, заявлений адвокатом ОСОБА_3 відвід головуючому залишений без задоволення.
Наступне судове засідання від 26 березня 2024 року, знову за ініціативи адвоката ОСОБА_3 перетворилось на сварку, вона відмовилася мотивувати заявлений нею відвід прокурору, тому що вважала, що суд має розглядати її клопотання, перед розглядом заявлених відводів. Після ухвалення рішення про відмову в задоволенні відводу прокурору, вона допустила зловживання правом на відвід, заявила повторний відвід головуючому, який згідно з ухвалою Білоцекрівського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2024 року, залишений без розгляду.
Суд констатує, що після вступу адвоката ОСОБА_3 у справу, кожне з призначених засідань, в яких вона брала участь нею зривалось, перетворювалось на сварку з її боку, що свідчить про відсутність у неї належної компетенції для здійснення захисту у суді, чим порушила ст. 11 Правил адвокатської етики.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, дисциплінарним проступком адвоката є: порушення правил адвокатської етики.
Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Отже, за викладених обставин, оскільки, суддя вважає, що в діях адвоката ОСОБА_3 є ознаки дисциплінарного проступку передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, а саме порушення ст. 11, 12, 44 Правил адвокатської етики.
Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Отож, за викладених обставин суддя вважає за необхідне постановити окрему ухвалу, якою порушити питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3 перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області.
Відповідно до вимог пп. 3.3 п.3 рішення Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» № 37 від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Керуючись ст. 369, 392, 532 КПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В :
Копію ухвали та докази на підтвердження викладених у ній обставин направити до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.
Про результати ухвали повідомити Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Суддя

Білоцерківського міськрайонного суду Ірина ДУБАНОВСЬКА

Київської області