печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, задоволено скаргу голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 14.08.2023 року; зобов`язано уповноважену особу Офісу Генерального прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 14.08.2023 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

12.06.2024 року від прокурора другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, у якій просить зазначити вірно дату заяви голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування поданої заяви вказує, що оскільки до матеріал скарги долучено копію заяви від 26.07.2023 року №26/07/2023-1, то внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають відомості саме із цієї заяви, а не із заяви від 14.08.2023 року, як просив заявник у скарзі та як зазначено в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к.

В судове засідання сторони не з`явилися, представник заявника подав заяву про розгляд справи у відсутність заявника, його представника.

Суд вражає за можливе розглянути справу у відсутність сторін,оскільки відповідно до положень ст. 379 КПК України, їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень статті 107 КПК України не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи та заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Зі змісту ч.1 ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Так, слідчим суддею встановлено, що голова Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 через систему «Електронний суд» звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 14.08.2023 року.

На підтвердження звернення до Офісу Генерального прокурораіз вказаною заявою від 14.08.2023 року ОСОБА_4 було долучено до матеріалів скарги, які містяться в системі «Електронний суд»,скрін-шот направлення вказаної заяви на електронну пошту Офісу Генерального прокурора (заява про вчинення кримінального правопорушення голови «НОН-СТОП» Вих. 14/08/2023-1 від 14.08.2023).

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, скаргу було задоволено та зобов`язано уповноважену особу Офісу Генерального прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 14.08.2023 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що при постановленні ухвали 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, слідчим суддею не було допущено описки у даті заяви голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 .

При цьому, доручення до матеріалів скарги заявником ОСОБА_4 заяви від 26.07.2023 року №26/07/2023-1 не свідчить про те, що він оскаржував до суду невнесення відомостей із даної заяви, чи те, що внесенню до з Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають відомості саме із цієї заяви, як зазначає прокурор.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що заява про виправлення зазначеної описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, задоволенню не підлягає.

На підставі зазначеного та керуючись ст. ст. 22, 379 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви прокурора другого відділу управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення в обласних прокуратурах Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 11.09.2023 року, справа №757/37669/23-к, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1