Справа № 487/4687/24
Провадження № 1-кс/487/3248/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2024 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Миколаєва клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Миколаєва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000195 від 19.05.2024, року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

ВСТАНОВИВ:

28.05.2024 року прокурор Окружної прокуратури міста Миколаєва ОСОБА_3 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, відомості про вчинення якого 19.05.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000195 звернулася до слідчого судді із клопотанням, у якому просила накласти арешт на предмет, зовні схожий на ніж зі слідами бурого кольору, який було вилучено під час огляду місця події 18.05.2024 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що згідно п.4 ч.2 ст.167 КПК України вказані речі, а саме кухонний ніж зі слідами бурого кольору, могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, вказаний предмет буде в подальшому оглянутий, направлений на відповідне експертне дослідження, та використаний в якості речових доказів для встановлення істини по справі, а також той факт, що при поверненні володільцю він зможе його знищити або приховати, тим самим не дати органу досудового розслідування встановити всі обставини кримінального проступку, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене в ході обшуку житла майна.

Прокурор до судового засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.

В судовому засіданні власник майна був відсутній. Його неприбуття, згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання, матеріали, якими прокурор мотивував його доводи, слідчий суддя дійшов наступного.

В провадженні СД Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000195 від 19.05.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.05.2024 до Миколаївського РУП ГУНГ1 в Миколаївській ооласі і надійшла заява від громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котра просить вжити заходів до свого колишнього чоловіка, який 18.05.2024 приблизно о 21:00 год. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 -га лінія, 2, спричинив тілесні ушкодження заявниці, а саме колото-різану рану правої кисті з пошкодженням променевої артерії та підшкірних вен.

Даний факт зареєстровано до ЄО Миколаївського РУН ГУНИ в Миколаївській області за № 7984 від 18.05.2024 та в подальшому внесено до ЄРДР за №0000195 від 19.05.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

В ході огляду місця події 18.05.2024 в приміщенні ділянки № 4 «Садовод» Велика Корениха в місті Миколаєві, біля вхідних дверей^ у домоволодіння на бетонному покритті виявлено предмет, зовні схожий на ніж.

Рукоятка вказаного ножа вироблена з дерева, лезо довжиною 10 см. На лезі вказаного кухонного ножа мають місце плями бурого кольору, ззовні схожі на кров.

Предмет, зовні схожий на ніж із слідами бурого кольору було вилучено та поміщено до паперового конверту № 2.

Опитана з даного приводу ОСОБА_4 , пояснила наступне, що станом па теперішній час вона проживає разом зі своїм колишнім чоловіком та сином. З колишнім чоловіком в них постійні конфлікти у зв`язку з тим, що останній зловживає алкогольними напоями. 18.05.2024 приблизно о 21 годині вона знаходилась на кухні та готувала вечерю. В цей момент зайшов ОСОБА_5 та почав до неї чіплятись. Оскільки він знаходився у стані алкогольного сп`яніння вона з ним не розмовляла. В цей момент ОСОБА_6 тримаючи в правій руці ніж, замахнувся та наніс їй удар ножем в праву кисть руки і після цього штовхнув її лівою рукою на підлогу.

Опитаний з даного приводу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з даного приводу пояснив наступне, що станом на теперішній час він проживає разом зі своєю колишньою дружиною ОСОБА_4 та нашим спільним сином - ОСОБА_8 . Разом ми проживаємо у зв`язку зі скрутним становищем ОСОБА_9 . 1 Іротягом всього часу сумісного проживання в нас постійно виникають побутові конфлікти. 18.05.2024 приблизно о 21 годині він знаходився на кухні де готував їсти. В цей момент у нього в руці знаходився кухонний ніж. Під час виникнення конфлікту ОСОБА_9 почала штовхатись, у зв`язку з чим він у відповідь також її штовхнув. Під час конфлікту ОСОБА_9 зачепила його за руку, в якій знаходився кухонний ніж, внаслідок чого, вона отримала поріз правої руки. Далі на допомогу прийшов син з сусідньої кімнати.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_8 з даного приводу показав, що він проживає разом з батьками. 18.05.2024 приблизно о 21 годині він почув крики матері з кухні, прийшовши на допомогу він побачив матір на підлозі і в неї була дуже сильна кровотеча з руки.

Постановою дізнавача від 20.05.2024 року предмет, зовні сходий на ніж визнано речовим доказом у данному кримінальному провадженні.

Частиною 7 статті 237 КПК України передбачено, що вилучені під час огляду речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, оскільки використане як засоби, знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завдання арешту майна є запобігання можливості його приховання, пошкодження псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випаду, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Вищевказані речі, вилучені в ході проведення вищевказаного огляду, мають доказове значення у кримінальному провадженні, згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Частиною 5 ст. 171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, вказане майно є тимчасово вилученим майном.

За приписами ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як передбачено ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання (ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженню; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вказане у своїй сукупності свідчить про обґрунтованість клопотання та наявність достатніх підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаних у клопотанні речей.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 131,132,170-172 Кримінального процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на предмет, зовні схожий на ніж зі слідами бурого кольору, який було вилучено під час огляду місця події 18.05.2024 за адресою: місто Миколаїв, Велика Корениха, свт. «Садовод» (Сади-1), ІІ-га лінія, 2 ділянка № 4.

Місцем зберігання вилученого майна, визначити кімнату зберігання речових доказів Миколаївського РУП ГУ НП в Миколаївській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення відповідно до пункту 9 частини 1 статті 309 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1