Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

17 червня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали кримінального провадження № 0003774 щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця м. Києва, громадянина України,

що зареєстрований та проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , судимого:

1) вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 21.06.2004

за ч.2 ст.190, ч.2 ст.185 КК України на 2 роки позбавлення волі;

2) вироком Деснянського районного суду м. Києва від 28.09.2004

за ч.3 ст.185 КК України на 3 роки позбавлення волі;

3) вироком Дарницького районного суду м. Києва від 12.05.2006

за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України на 3 роки 2 місяці позбавлення волі;

4) вироком Печерського районного суду м. Києва від 06.03.2009

за ч.2 ст.187 КК України на 7 років позбавлення волі;

5) вироком Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2020

за ч.3 ст.185 КК України на 3 роки 1 місяць позбавлення волі;

6) вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 30.09.2020

за ч.2 ст.345 КК України на 3 роки 2 місяці позбавлення волі;

7) вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 06.02.2023

за ч.3 ст.185 КК України на 3 роки 7 місяців позбавлення волі,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_7 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 2 травня 2024 року,

у с т а н о в и л а :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що 5 листопада 2023 року у проміжок часу з 17 до 19 годин він, знаходячись у квартирі АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_8 разом з останньою, під час словесного конфлікту, на ґрунті особистих неприязних стосунків, реалізуючи умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , завдав їй численні хаотичні удари кулаками, ногами та молотком в область життєво важливих органів та по всьому тілу. Вказаними діями ОСОБА_7 спричинив ОСОБА_8 множинні тілесні ушкодження, у тому числі внутрішньочерепну травму, яка відноситься до тяжких тілесних ушкоджень і від якої настала смерть потерпілої.

Ухвалою підготовчого судового засідання Дніпровського районного суду м. Києва від 02.05.2024 за наслідками розгляду клопотання прокурора ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів по 30.06.2024 включно без визначення розміру застави.

Цією ж ухвалою призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Зі змісту апеляційної скарги обвинуваченого вбачається, що він просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і постановити нову ухвалу, якою обрати йому запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, зазначає, що у клопотанні прокурора не наведено жодних аргументів та фактів, які доводять його вину та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Заслухавши суддю-доповідача; доводи захисника ОСОБА_6 , яка підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити; доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу суду першої інстанції законною, обґрунтованою і вмотивованою; провівши судові дебати, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що в її задоволенні належить відмовити, з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Задовольняючи клопотання прокурора, суд першої інстанції мотивував своє рішення наявністю обґрунтованої підозри і ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання прокурора судом першої інстанції вказані вимоги закону дотримано, викладені в ухвалі висновки є обґрунтованими і доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Суд першої інстанції врахував ступінь тяжкості та обставини кримінального правопорушення, яке призвело до невідворотних наслідків у виді смерті людини, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, з огляду на те, що санкцією ч.1 ст.115 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі. Взяв до уваги суд і особу обвинуваченого, зокрема, його соціальні зв`язки та стан здоров`я.

Вказані обставини в сукупності з даними про особу ОСОБА_7 , який неодноразово судимий, не працює і не має джерела доходу, на думку колегії суддів, переконливо свідчать, що вказані раніше ризики існують і виправдовують тримання ОСОБА_7 під вартою. А тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та не запобігатиме спробам вчинити вказані дії.

Отже, ухвала суду першої інстанції є законною, обґрунтованою і вмотивованою, тому підстав для задоволення апеляційної скарги обвинуваченого колегія суддів не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 407, 4221 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 2 травня 2024 року про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін, а апеляційну скаргу обвинуваченого - без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3