Провадження № 1-кп/947/484/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2024 року колегія суддів Київського районного суду міста Одеси у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі об`єднанні обвинувальні акти у кримінальних проваджень, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000734 від 25.07.2019 року та за №0001472 від 25.05.2020 року відносно ОСОБА_7 обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309, ч.3 ст.307, ч.1 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні колегії суддів Київського районного суду м. Одеси знаходяться об`єднанні обвинувальні акти відносно ОСОБА_7 обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309, ч.3 ст.307, ч.1 ст. 187 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого, тяжкого та нетяжкого злочинів, передбачено покарання в межах санкції за особливо тяжкий злочин у вигляді позбавленні волі на строк до 12 років, тяжкий злочин вчинено застосуванням насилля, він не працює, раніше не судимий, та не має постійного джерела доходів, тобто не має стійких соціальних зв`язків у суспільстві, що вказує на те, що знаходячись на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може переховуватись від суду, впливати на свідків, перешкоджати іншим чином розгляду кримінального провадження, та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, з метою забезпечення вказаного кримінального провадження, за доцільне продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_8 заперечувала проти продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що ризики зі спливом часу втратили актуальність, обвинувачений тривалий час тримається під вартою, на його утриманні перебуває троє дітей, має потійне місце мешкання, одружений, тому наявні підстави щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем мешкання.

Дослідивши обвинувальний акт, клопотання прокурора, вислухавши думку учасників провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , колегія суддів враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 колегія суддів враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, що він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого, тяжкого та нетяжкого злочинів, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_7 винним, того факту, що ОСОБА_7 неодноразово порушував процесуальний обов`язок з`являтися в судові засідання, будучи належним чином повідомлений про час та дату судових засідань, не повідомляв про причини своєї неявки, тому існують ризики того, що ОСОБА_7 перебуваючи на волі, зможе продовжити злочинну діяльність, уникнути від явки до суду, впливати на свідків, перешкоджати іншим чином розгляду кримінального провадження, колегія суддів приходить до висновку, що прокурором доведені ризики передбачені ст.177 КПК України та вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_7 та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора щодо продовження відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177-178,183,184,194,196,197,331,369-372,376 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Задовольнити клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Продовжити відносно ОСОБА_7 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «ОСІ», строком на 60 (шістдесят) днів і припиняє свою дію 14.07.2024 року.

Копія ухвали вручається обвинуваченим, прокурору та направляється уповноваженій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

ОСОБА_3