Справа № 359/2218/18
Провадження № 1-кп/359/24/2024
У Х В А Л А

15 березня 2024 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши без технічної фіксації клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000563, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.10.2017 року, що надійшло до суду з обвинувальним актом відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, українця, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

та

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

щодо вчинення ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває вищезазначене кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.

До суду по цьому кримінальному провадженню надійшло клопотання про скасування арешту майна, від адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_3 . Клопотання обґрунтоване тим, що в рамках даного провадження, слідчим в ОВС Першого слідчого відділу з управління розслідування кримінальних проваджень слідчим органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Київської області ОСОБА_6 , проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесене до ЄРДР за № 0000563 від 12.10.2017 року за ознаками ч. 3 ст. 368 КК України, та 15.12.2017 року, слідчим на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва (справа 757/72157/17-к від 01.12.2017 р.), проведено обшук в службових кабінетах Київської міської митниці ДФС, що розташована в АДРЕСА_2 , зокрема в кабінеті працівника митниці ОСОБА_3 , звідки вилучено: грошові кошти в гривнях України в загальній сумі 5500 грн. що належать ОСОБА_3 ; телефон марки «Viaan» ІМЕІ НОМЕР_1 ; інші робочі документи. 15.12.2017 року слідчим на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 27.11.2017 року, проведено обшук по місцю проживання працівника Київської міської митниці ДФС ОСОБА_3 , а саме в кв. АДРЕСА_3 . В процесі обшуку зокрема вилучено: грошові кошти в ЄВРО в загальній сумі 855 Євро; грошові кошти в доларах США в загальній сумі 1150 доларів; грошові кошти в польських злотих в загальній сумі 600 злотих; грошові кошти в гривнях України в загальній сумі 3000 гривень; оригінал листа формату А4 (розписку); коробка від мобільного телефону НТС Оnе; коробка від мобільного телефону Хіаоmі МІА1; ноутбук моделі АSUS та зарядний пристрій до нього. ОСОБА_3 за цим, чи будь яким іншим кримінальним провадженням підозра не вручалась, як не вручалась та не надсилалась йому і копія ухвали слідчого судді чи суду про можливий арешту його майна як речових доказів, - як того вимагає ч. 7 ст. 173 КПК України, а відтак дане майно вилучено незаконно та підлягає негайному поверненню, оскільки не має ніякого відношення до справи, - він допитувався як свідок, вилучені у нього речі, майно та кошти речовими доказами не визнавались та судом не арештовувались. Подальша доля майна не відома - воно власнику ( ОСОБА_3 ) не поверталось. Тому, адвокат ОСОБА_2 вважає, що з метою захисту прав власності ОСОБА_3 , арешт вищезазначеного майна, необхідно скасувати, передавши його законному володільцю.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд дійшов таких висновків.

Згідно із п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З матеріалів кримінального провадження № 0000563 від 12.10.2017 року, відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, вбачається, що відомості про накладання арешту на майно, належне ОСОБА_3 , та винесення постанови про визнання речовими доказами, відсутнє.

Згідно із ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 5 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду встановлено, що факт вилучення речових доказів, документів, цінностей та іншого майна (у тому числі предметів і документів, вилучених з обігу) відображається у протоколі слідчої дії.

Так, адвокат ОСОБА_2 у своєму клопотанні наголошує, що доля майна, яке вилучене під час обшуку грошові кошти в гривнях України в загальній сумі 5500 грн., телефон марки «Viaan» ІМЕІ НОМЕР_1 , інші робочі документи, в службових кабінетах Київської міської митниці ДФС, що розташована в АДРЕСА_2 , зокрема в кабінеті працівника митниці ОСОБА_3 , та грошові кошти в ЄВРО в загальній сумі 855 Євро, грошові кошти в доларах США в загальній сумі 1150 доларів, грошові кошти в польських злотих в загальній сумі 600 злотих, грошові кошти в гривнях України в загальній сумі 3000 гривень, оригінал листа формату А4 (розписку), коробка від мобільного телефону НТС Оnе, коробка від мобільного телефону Хіаоmі МІА1, ноутбук моделі АSUS та зарядний пристрій до нього, вилучене по місцю проживання працівника Київської міської митниці ДФС ОСОБА_3 , а саме в кв. АДРЕСА_3 , належать ОСОБА_3 не відома, майно власнику ОСОБА_3 не поверталося. Майно та кошти речовими доказами не визнавалися та судом не арештовувалися.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням, зокрема, власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді або суду на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею або суду їх переконливості.

Суд наголошує, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Однак, суд зазначає, що адвокатом до клопотання не було долучено жодних доказів, які б підтверджували, що арешт на майно ОСОБА_3 накладався в рамках кримінального провадження № 0000563 від 12.10.2017. Постанови про визнання вищезазначеного майна речовими доказами, матеріали справи не містять.

Як вбачається з листа № 31/2-1000вих-20 від 18.11.2020 року Київської обласної прокуратури, кримінальне провадження № 0000563 від 12.10.2017, скероване до Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Наслідок розслідування кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , не відомий. При цьому питання щодо долі майна ОСОБА_3 , в рамках даного кримінального провадження судді, не відоме.

Разом з цим, як вбачається із матеріалів кримінального провадження № 0000563 від 12.10.2017 та клопотання адвоката відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, слідчим було проведено обшук за місцем роботи та проживання ОСОБА_3 . При цьому адвокат жодних документів до суду не надав. Що було далі з вилученими предметами власнику майна, не відомо. Власнику майна так і не повідомили, чи взагалі накладався арешт на вилучене майно. До теперішнього часу ОСОБА_3 не вручена підозра у вчинені будь якого злочину.

Крім того, суд зазначає, що ні власник майна, ні адвокат не надали документи, для безпосереднього дослідження їх в судовому засіданні, на підставі яких було накладено арешт на майно. Відтак суд керуючись вимогами чинного кримінально процесуального закону у встановленому порядку позбавлений можливості вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

За таких обставин, враховуючи, що адвокатом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 не було доведено накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000563 від 12.10.2017 року, суд дійшов висновку, що у клопотанні адвоката про скасування арешту майна слід відмовити.

При цьому, суд зазначає, що в разі надання додаткових доказів по суті заявленого клопотання, таке може бути розглянуто повторно судом в порядку ст. 350 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 170-174, 350, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000563, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.10.2017 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1