ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1015/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" червня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

під час судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003307 від 20.08.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава,

громадянина України, який зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України,

встановив:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003307 від 20.08.2023, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.

28 травня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання від власника майна ОСОБА_7 про повернення тимчасово вилучено майна, а саме: мобільний телефон Iphone 14 Pro Max фіолетового кольору IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , який було вилучене у неї під час обшуку 24 серпня 2024 року. У клопотанні зазначає, що на зазначений мобільний телефон арешт накледений не було, водночас на усні прохання до слідчого повернути їй мобільний телефон, останній відмовляв у цьому. Вказує, що вказаний телефон був придбаний нею 12 серпня 2023 року, тобто до подій, які інкримінують її чоловіку. У зв`язку з викладеним, просила суд зобов`язати слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві повернути їй вилучений телефон.

Окрім цього, 03 червня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання від власника майна ОСОБА_7 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2023 року на мобільний телефон Samsung Galaxy S23 Ultra S918B ZK.G Phantom Black Samsung 12/256 gb, НОМЕР_3, який був вилучений в ході затримання ОСОБА_6 . Клопотання обґрунтоване тим, що 21 серпня 2023 року був затриманий чоловік ОСОБА_7 - ОСОБА_6 , в ході якого були вилучений зазначений телефон та в подальшому на нього було накладено арешт. Заявник вказала, що внаслідок накладення арешту на вказане майно, вона як власниця, позбавлена можливості ним користуватись. Наголошувала, що доказового значення у цьому кримінальному провадженні зазначений телефон не має, а відтак у подальшому застосуванні цього арешту відпала потреба. У зв`язку з наведеним, просила клопотання задовольнити та скасувати арешт на телефон, повернувши його власниці ОСОБА_7 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заявлених клопотань та наголошував на тому, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є чоловіком і дружиною, відповідно зазначене майно належить їм на право спільної сумісно власності. Вказав, що санкція статті, за якою обвинувачується ОСОБА_6 передбачає покарання у виді конфісації майна, тому вважав за можливе відмовити у задоволенні цих клопотань.

Сторона захисту підтримала заявлені клопотання та просила такі задовольнити. При цьому захисник ОСОБА_5 просив взяти до уваги, що предмети заявлених клопотань є майном, яке було набуте до інкримійнованих злочинів ОСОБА_6 .

Суд, заслухавши думку учасників, дослідивши клопотання та додані матеріали, дійшов наступного висновку.

Щодо клопотання про скасування арешту на майно

З положень ст. 170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Отже, законодавець визначив цей захід як тимчасовий й суд має уважно поставитись до того чи вичерпану потребу цього застосування, чи не буде надмірним втручання у права особи на власність у разі продовження дії такого арешту тощо.

Метою застосування арешту, згідно з пунктом 1 ч. 2 ст. 171 КПК України є забезпечення збереження речових доказів.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 ст. 174 КПК України).

З урахуванням змісту зазначених положень кримінального процесуального кодексу, а також підстави, на яку посилається захисник у клопотанні, при вирішенні питання про скасування арешту майна в межах розгляду цього клопотання, суд має встановити про наявність/відсутність підстав для подальшого застосування арешту.

З матеріалів справи вбачається, що в рамках цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 25.08.2023 за результатом розгляду клопотання слідчого, накладено арешт на майно, вилучене у в ході проведення обшуку 21 серпня 2023 року, на мобільний телефон Samsung Galaxy S23 Ultra S918B ZK.G Phantom Black Samsung 12/256 gb, НОМЕР_3; мобільний телефон Samsung S 9 у силіконовому чохлі чорного кольору; 7 пачок по 100 купюр номіналом по 100 доларів США; 27 купюр номіналом по 100 доларів; 2 купюри номіналом по 50 доларів; 1 купюру номіналом 200 гривень; 8 купюр номіналом 500 гривень; 1 купюра номіналом 100 гривень; банківські картки.

У клопотанні ставиться питання про часткове скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді від 25.08.2023 на мобільний телефон Samsung Galaxy S23 Ultra S918B ZK.G Phantom Black Samsung 12/256 gb, НОМЕР_3, оскільки такий належать дружині ОСОБА_6 - ОСОБА_7 (ініціатору клопотання).

Таким чином, судом здійснюється розгляд клопотання в межах заявлених вимог.

Накладаючи арешт на зазначене в ухвалі майно, слідчий суддя послався на те, що вказані у клопотанні слідчого речі є доказом вчинення кримінального правопорушення, а тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною.

У той же час, в ході розгляду цього клопотання прокурор не зазначав, що вказаний мобільний телефон, як і інформація, що міститься у ньому, несе доказове значення у цьому кримінальному провадженні.

Окрім цього, на стадії дослідження доказів жодна із сторін кримінального провадження не порушувала перед судом питання про необхідність огляду цього майна як речового доказу у судовому засіданні.

Варте уваги і те, що ініціатор клопотання долучила до матеріалів копію кредитного довогору зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_7 особисто 12 серпня 2023 року офорфмила кредит на придбання цього мобільного телефону, тобто підтвердила належність зазначеного майна саме їй.

Також з долучених документів вбачається, що кредитний договір був укладений до подій, які інкримінуються ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що власниця майна в ході судового розгляду довела, що в подальшому відпала потреба у арешті названої речі - мобільного телефону, а тому вказане клопотання підлягає задоволенню.

Щодо клопотання про повернення тимчасового вилученого майна

Стаття 171 КПК України зобов`язує сторону обвинувачення звернутися з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна протягом 48 годин після його вилучення, якщо таке майно було вилучено під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, у судовому засіданні фактів накладення арешту на зазначений мобільний телефон не встановлено, з огляду на що суд констатує, що після спливу граничних строків, встановлених законодавцем для звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, у сторони обвинувачення виник обов`язок негайного повернення майна особі, в якої його було вилучено, а його неповернення і є бездіяльністю, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Однак, із досліджених у судовому засіданні матеріалів долучених до клопотання суд не може встановити належність мобільного телефону Iphone 14 Pro Max фіолетового кольору IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , який вилучений під час проведення обшуку саме ОСОБА_7 .

Долучені матеріали не містять будь-якого підтвердження таким фактам та у судовому засіданні не доведено зазначеної належності. Саме посилання на належність цього мобільного телефону не дає достатніх підстав дійти до висновку, що вилучене майно перебувало у володінні ОСОБА_7 та належить останній.

Враховуючи те, що суду не надано доказів належності вказаного майна особі, яка звернулась з відповідним клопотанням і його належність ОСОБА_7 під час розгляду клопотання не підтвердилась, тому заявлене клопотання слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 174, КПК України, суд

постановив:

Клопотання про скасування арешту на майно задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений, ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2023 року та повернути власниці ОСОБА_7 смартфон Samsung Galaxy S23 Ultra S918B ZK.G Phantom Black Samsung 12/256 gb, НОМЕР_3.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_8