Справа № 404/8038/23
Номер провадження 1-кс/404/1883/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Кіровоградської обласної прокуратури по кримінальному провадженню 0000026; зобов`язати надати вмотивовану відповідь,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 порядку ст. 208 КПК України, звернуласьдо Кіровського районного суду міста Кіровограда на бездіяльність керівника Кіровоградської обласної прокуратури (прокурора вищого рівня), який протягом трьох днів не розглянув скаргу, предметом якої було дотримання розумного строку проведення допиту та одночасного допиту по кримінальному провадженню 0000026, у зв`язку з цим просить зобов`язати прокурора вищого рівня надати їй вмотивовану відповідь.

У судовому засіданні скаржник вимоги підтримав.

Прокурор не з`явився. Його неявка не перешкоджає вирішеннювимог скаржника.

ДБР проводить досудове розслідування по кримінальному провадженню0000026 по якому скаржник вважає себе потерпілою особою.

10 травня 2024 року, в порядку ст. 208 КПК України, скаржник подав заяву прокурору вищого рівня про дотримання розумного строку повищевказаному кримінальному провадженню.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. (ч. 1 ст. 28 КПК України)

Слідчий суддя забезпечує проведення досудового розслідування у розумні строки тільки у частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції. (ч. 2 ст. 28 КПК України)

Положеннями ч. 6 ст. 28 КПК України встановлено право підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, іншої особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, - на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Частиною 3 статті 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом ( ч. 1 ст. 22 КПК України).

Отже слідчий суддя вживає заходисудового контролю за досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення у двох випадках: коли порушений визначений цим Кодексом строк; коли існує потреба у проведенні слідчих дій та прийняття процесуальних рішень убільш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

У зв`язку з цим констатую, що чинна редакція КПК України не встановила термін для проведення таких слідчих дій, як допит і одночасний допит.

Крім того, п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України містить визначення, що досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

У свою чергу ч. 8 ст. 615 КПК України передбачено, що строк дії воєнного стану не зараховується до загального строку досудового розслідування. Таким чином дії представників сторони обвинувачення залишаються правомірними і не порушують розумні строки, оскільки в цьому кримінальному провадженні не закінчились передбачені законом граничні строки досудового розслідування, крім того у КПК України відсутній термін для проведення допиту і додаткового допиту. З огляду на це, слідчий суддя може встановити процесуальний строк лише для конкретної процесуальну дії або прийняття процесуального рішення яку підозрюваний, потерпілий або інші особи, права та інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, вважають за необхідне здійснити у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені КПК України.У цьому провадженні строк досудового слідства не закінчився, отже в умовах воєнного стану передчасним і необґрунтованим стане встановлення більш короткого строку ніж той, що передбачений цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 308 КПК України, прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на умовах змагальності. Скаржник не подав докази, що прокурор вищого рівня не розглянув заяву в порядку ст. 308 КПК України. Отже процесуальне право ОСОБА_3 не порушено, отже не існує підстав для застосування заходів судового контролю для дотримання прав і свобод учасників кримінального провадження.

У задоволенні вимог скаржника необхідно відмовити, оскільки логістичні питання: відсутності порозуміння, тривалості, способу відправлення, дієвості вручення відповіді прокурора не входить до завдань судового контролю, і не передбачені ст. 303 КПК України. Прокурор вищого рівня не вручив скаржнику повідомлення, тому що ОСОБА_4 особисто з такою вимогою до не зверталась. Отже, скаржниця не довела що вчинила дії спрямовані на отримання відповіді по за результатами поданого звернення, тобто не існує законних підстав зобов`язувати повторно направляти відповідь скаржнику.

Щодо вимоги про встановлення обов`язку надати вмотивовану відповідь:

Згідно пункту9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя стосовно прокурора вищого рівня уповноважений вирішувати вимогу щодо скасування рішення (у формі постанови) про відмову в задоволенні скарги на недотримання слідчим чи прокурором розумних строків. Тотожний висновок зробив Верховний суд у постанові від 16.05.2019 року (провадження №51-8007 км18) де зазначив, що жодною з норм кримінального процесуального закону, не передбачено повноваження слідчого судді про встановлення процесуального строку. Беззаперечно, ухвалюючи таке рішення слідчий судя виходить за межі КПК України, адже таке рішення кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскарженні до слідчого судді під час досудового розслідування. При цьому перегляд скарг на можливу бездіяльність прокурора вищого рівня з приводу дотримання розумних строків розслідування кримінальних проваджень, зазначеною нормою кримінального процесуального закону не передбачено.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

З огляду на положення ст. 303 КПК України, слідчий суддя під час досудового розслідування не може вирішувати скарг, предметом якої є строки розгляду скарги прокурором вищого рівня з приводу дотриманні розумних строків досудового розслідування.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Вирішуючи заявлену вимогу скаржника треба врахувати неприйнятність порушення організаційно розпорядчих функцій прокурора вищого рівня та заборону втручання до його повноважень у спосіб не передбачений законом.

Судовий контроль слідчого судді полягає у вирішенні скарг визначених чітким і вичерпним переліком приводів та підстав передбачених ст. 303 КПК України, вони не підлягають поширеному тлумаченню. Таким чином підставою відмови у задоволенні вимог скаржника є існуючі законодавчо встановлені процесуальні обмеження, за умовами якого слідчий суддя не має права визначити бездіяльність прокурора вищого рівня з приводу можливого зволікання у розгляді скарги з приводу дотримання чи порушення розумних строків.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчим суддею може бути прийнято процесуальне рішення про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 303-308 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора вищого рівня Кіровоградської обласної прокуратури та зобов`язати надати вмотивовану відповідь по її заяві від 10 травня 2024 року, відмовити.

Відповідно до ст. 309 КПК України, ухвала слідчого судді не оскаржується в апеляційному порядку, заперечення проти такої ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1