ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3757/24
провадження № 1-кс/753/743/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Асканія-Нова, Чаплинського району, Херсонської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, не одружений, дітей немає, не працюючий, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0000332 від 14.01.2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

21 лютого 2024 року слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на шістдесят днів.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0000332 від 14.01.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 знищив чуже майно шляхом його підпалу, за наступних обставин.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, ОСОБА_4 , переглядаючи оголошення про роботу у соціальній мережі «Телеграм» знайшов оголошення про необхідність демонтажу релейних шаф та зацікавившись цим оголошенням використовуючи додаток «Телеграм» зв`язався з адміністратором Телеграм каналу, який сказав що потрібно демонтувати будь-яку релейну шафу на його вибір на території України, демонтувати потрібно буде її шляхом підпалу та зафіксувати на відеозапис, за що останній отримає грошові кошти в розмірі 9000 гривень. Розуміючи суспільно небезпечний характер вказаних дій, та бажаючи їх настання ОСОБА_4 почав готуватися до вчинення вказаного злочину.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на пошкодження релейної шафи шляхом підпалу, розуміючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 14.01.2024 перебуваючи на території Дарницького району м. Києва, почав ходити та підшукувати релейну шафу сигнальної установки яку він міг би безперешкодно підпалити. 14.01.2024 приблизно о 15 год. 20 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, поблизу колійного посту 7 кілометра станції імені Георгія Кірпи, побачив релейну шафу сигнальної установки №2 перегону колій посту К/П 7 км/ім. Георгія Кірпи , яку обравши предметом свого злочинного посягання вирішив підпалити.

Впевнившись що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, відчинив релейну шафу та за допомогою розпалювача який він заздалегідь підготував, облив обладнання засобів зв`язку та сигналізації в середині релейної шафи та підпалив її, тим самим умисно знищив її шляхом підпалу, що як наслідок призвело до порушення нормальної роботи залізничного транспорту АТ «Укрзалізниця», після чого з місця вчинення злочину зник.

Своїми усними злочинними діями, ОСОБА_4 , вчинив умисне знищення чожого майна АТ «Укрзалізниця», загальнонебезпечним способом, шляхом його підпалу що заподіяло майнову шкоду в розмірі 877 367 грн. 83 коп. (без ПДВ) тобто в особливо великих розмірах.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні умисного знищення чужого майна, вчиненого загальнонебезпечним способом шляхом підпалу, що спричинило майнову шкоду в особливо великих розмірах, тобто вчинив злочин передбачений ч. 2 ст. 194 КК України.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, що підозрюваний ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. За вчинення вказаного злочину передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до десяти років. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків, потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні. Представник потерпілого та свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на потерпілого, свідків, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання.

вчинити нове кримінальне правопорушення, немає джерела доходів для власного існування.

Таким чином, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1 п. 3 п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Прокурор у судовому засіданні підтримав вимоги клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених у його мотивувальній частині.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні відмовився від захисника, щодо клопотання не заперечував, вину визнав, пояснив, що був у скрутному положенні і мав намір заробити грошей.

Вислухавши пояснення учасників по справі, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до нього, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0000332 від 14.01.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.

Причетність ОСОБА_4 , до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом огляду місця події; протоколами допиту свідків; протоколом перегляду відеозаписів; висновка судових експертів НДЕКЦ; протоколом проведення обшуку в ході якого було виявлено та вилучено засоби та докази вчинення інкримінованого злочину; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Аскані-Нова, Чалинського району, Херсонської області, громадянин України, українець, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (окупована територія), проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Доказів, на підтверження наявності у підозрюваного міцних сімейних зв`язків та законного джерела доходу, суду не надано.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу.

Прокурором у судовому засіданні у повній мірі було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Підстав для обрання до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

З огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, ступінь суспільної небезпеки даного злочину, відсутність доказів офіційного джерела доходу у підозрюваного, а також доказів наявності міцних соціальних та сімейних зв`язків, крім того підозрюваний зареєстрований за адресою, яка окупована збройними силами Російської Федерації починаючи з 24.02.2022, що може спонукати підозрюваного виїхати за місцем реєстрації з метою уникнення кримінальної відповідальності, також враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує, слідчий суддя вбачає доведеним існування ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КК України та приходить до висновку, що запобігти існуванню даних ризиків зможе лише найсуворіший вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic) № 31315/96 від 25.04.2000 суд визнав, що при визначенні розміру застави крім майнового стану особи слід враховувати майновий стан осіб, у групі з якими було вчинено злочин, а також можливість внесення застави іншими суб`єктами за договірними відносинами, зокрема, страхування, платоспроможність яких не пропорційна майновому стану особи.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 877 367,83 грн. оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваного покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, необхідно покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що у судовому засіданні не було встановлено обставин, які б свідчили, що підозрюваний ОСОБА_4 за станом здоров`я не може утримуватися в умовах слідчого ізолятора.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_4 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Водночас, з огляду на той факт, що досудове розслідування розпочато нещодавно, і залишається невиконаним значний об`єм необхідних слідчих дій, доцільно визначити строк дії ухвали та строк тримання під вартою 60 днів.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,185, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 20 квітня 2024 року.

Взяти негайно під варту в залі судового засідання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 альтернативний запобіжний захід у виді застави та визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 877 367грн. 83 коп.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_4 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженню.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: