Єдиний унікальний номер 205/3825/24
1-кс/205/523/24
УХВАЛА

Іменем України

10 квітня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання старшого слідчого СВ Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003173 від 06.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

08.04.2024 року до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого СВ Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003173 від 06.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

В обґрунтування клопотання старший слідчий зазначив, що ОСОБА_6 , 01 жовтня 2022 року в світлу пору доби (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), приймала участь у масовому заході, організованому невстановленими особами, присвяченому так званому «подписанию договора о вхождении донецкой народной республики в состав РФ», що відбувався на території меморіального комплексу «Савур-могила», який внесено у Перелік об`єктів культурної спадщини національного значення, які заносяться до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 № 928, та який розташований поблизу АДРЕСА_1 .

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, вся територія Горлівського району Донецької області з 07.04.2014 по теперішній час є тимчасово окупованою територією України.

Надалі, ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел, направлений на публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, з метою популяризації серед широкого кола осіб та втілення у їх суспільну свідомість ідеології комуністичного тоталітарного режиму, усвідомлюючи, що публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму на всій території України заборонено, розуміючи, що за її діями спостерігає невизначене коло осіб, присутніх на масовому заході, одягла на голову головний убір - «пілотка» з емблемою, на якій відтворено поєднання серпа, молота та п`ятикутної зірки, яке відповідно до положень пп. в) п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону є символікою комуністичного тоталітарного режиму.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел на публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, шляхом публічної демонстрації невизначеному колу осіб, ОСОБА_6 протягом декількох годин показувала оточуючим символіку комуністичного тоталітарного режиму, зображену на її головному уборі, у виді поєднання серпа, молота та п`ятикутної зірки, під час масового заходу, який проходив на території меморіального комплексу «Савур-могила». У подальшому, противоправні дії ОСОБА_6 були припинені у зв`язку із завершенням вищезазначеного масового заходу.

27 березня 2024 року письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 , з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, вручене захиснику ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_4 .

Таким чином, 27.03.2024 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 , набула статусу підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, а саме в публічному використанні символіки комуністичного тоталітарного режиму, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою статті 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки».

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, переховується від слідства, наявні ризики продовження вчинення нею кримінального правопорушення, до неї може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий, за погодженням з прокурором, просить обрати підозрюваній ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити в його задоволенні.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання з огляду на таке.

В ході розгляду клопотання встановлено, що у провадженні СВ Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження за № 0003173 від 06.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

25 березня 2024 року ОСОБА_6 заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, підозру вручено 27.04.2024 року захиснику ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених ч. 6 цієї статті.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З матеріалів заявленого клопотання вбачається, що підозрювана ОСОБА_6 постановою слідчого СВ Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 від 05.04.2024 року оголошена в розшук.

Винесена слідчим або прокурором на підставі ст. 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваного у подальшому є підставою для здійснення розшуку оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів в межах державного розшуку, або для звернення за міжнародною правовою допомогою - при міждержавному або міжнародному розшуку. Тобто оголошення розшуку підозрюваного на підставі ст. 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України.

Таким чином, у слідчого судді наявні всі підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відсутність підозрюваної на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

Виходячи із наявних та наданих доказів, слідчий суддя, доходить висновку, що докази у їх сукупності дають всі підстави стверджувати про обґрунтованість пред`явленої в межах даного кримінального провадження підозри ОСОБА_6 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке, зокрема передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, з конфіскацією майна або без такої, та яке, відповідно до ст. 12 КК України, належить до категорії нетяжких злочинів.

Тяжкість можливого покарання сама по собі може бути суттєвим мотивом та підставою для підозрюваної особи переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Отже, вирішуючи питання про обрання ОСОБА_6 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи факт покарання, вироком суду, може переховуватись від органу досудового розслідування та в подальшому суду;

- можливість продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Враховуючи викладене, доведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, слідчий суддя доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 .

Відповідно до ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Отже, у даному випадку розмір застави слідчий суддею не визначається.

На підстав викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 184, 193 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003173 від 06.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного 06.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003173.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання ОСОБА_6 не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1