Провадження № 1-кс/761/7292/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

при секретарі ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 за погодженням прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на заставувідносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Федеративної Республіки Німеччини, громадянина України, працюючого, не одруженого, маючого на утримані неповнолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 від 29.11.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

21.03.2024 до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання заступника керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 за погодженням прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на заставу підозрюваному ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.212 КК України, в рамках кримінального провадження №0000022 від 29.11.2023 року.

Відповідно до матеріалів клопотання, Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000022 від 29.11.2023 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.212 КК України.

Як зазначає прокурор у своєму клопотанні, обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, в тому числі копії яких долучено до клопотання.

27.01.2023 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 74 500 прожиткових мінімумів працездатних осіб, що становить 199 958 000 грн.

23.02.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва змінено запобіжний захід відносно ОСОБА_3 із застави на тримання під вартою строком на 31 добу, тобто до 25.03.2023 року включно, з можливістю внесення застави у сумі 199 958 000 грн.

22.03.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 25.04.2023 року.

25.04.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 25.06.2023 року.

15.06.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 13.08.2023 року.

06.08.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 06.10.2023 року.

25.09.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва змінено запобіжний захід відносно ОСОБА_3 із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 12 днів, тобто до 06.10.2023 включно.

02.10.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 до 30.11.2023 року.

28.11.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 до 25.12.2023 року.

30.11.2023 року детективом Бюро економічної безпеки України в порядку ст.290 КПК України здійснено відкриття матеріалів іншій стороні.

22.12.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено запобідний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 до 19.02.2024.

14.02.2024 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено запобідний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 до 25.03.2024.

В обґрунтування необхідності зміни запобіжного заходу, детективом зазначено, що строк дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14.02.2024 закінчується 25.03.2024, а відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців, виникла необхідність у зміні запобіжного заходу з домашнього арешту на заставу у розмірі 33 026 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 100 002 728 грн.

Крім того, детективом зазначені ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, знищити, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 , клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що кримінальне провадження перебуває на стадії ознайомлення з матеріалами, з огляду на це ризики відсутні. Крім того, адвокат зазначив, що розмір застави зазначений у клопотанні для підозрюваного не посильний з урахуванням його майнового стану.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, думку колеги підтримав, вказав що до підозрюваного можливо застосувати більш м`які запобіжні заходи, а саме порука, за наявною заявою ОСОБА_9 або особисте зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, думку захисників підтримав, вказав, що хоче продемонструвати належну процесуальну поведінку та довести свою невинуватість. Крім того, останній зазначив, що підчас застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дотримувався всіх покладених на нього обов`язків.

Заслухавши позиції прокурора, підозрюваного, його захисників дослідивши заяву особи, яка виявила бажання взяти ОСОБА_3 на поруки, дослідивши наявні у матеріалах клопотання докази, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000022 від 29.11.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України.

27.01.2023 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 74 500 прожиткових мінімумів працездатних осіб, що становить 199 958 000 грн.

23.02.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва змінено запобіжний захід відносно ОСОБА_3 із застави на тримання під вартою строком на 31 добу, тобто до 25.03.2023 року включно, з можливістю внесення застави у сумі 199 958 000 грн.

22.03.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 25.04.2023 року.

25.04.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 25.06.2023 року.

15.06.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 13.08.2023 року.

06.08.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 до 06.10.2023 року.

25.09.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва змінено запобіжний захід відносно ОСОБА_3 із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 12 днів, тобто до 06.10.2023 включно.

02.10.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 до 30.11.2023 року.

28.11.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 до 25.12.2023 року.

30.11.2023 року детективом Бюро економічної безпеки України в порядку ст.290 КПК України здійснено відкриття матеріалів іншій стороні.

22.12.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено запобідний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 до 19.02.2024.14.02.2024 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено запобідний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_3 до 25.03.2024.

Враховуючи те, що строк дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14.02.2024 закінчується 25.03.2024, а відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців стороною обвинувачення ініційоване клопотання про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на заставу у розмірі 33 026 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 100 002 728 грн.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

Дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, долучені клопотання, слідчий суддя вважає встановленими наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 зазначених злочинів, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованих злочинів, в межах розслідування якого ставиться питання про тримання підозрюваного під домашнім арештом.

А відтак, вимоги ст. ст. 177, 178 КПК України передбачають, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину повинна бути підтверджена вагомими доказами, які являють собою досить переконливі факти, та в сукупності наданої ним розумної оцінки надають підстави вважати причетність особи до вчинення злочину достатньо вірогідною.

Між цим, факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточну кваліфікацію дій ОСОБА_3 слідчий суддя дійшов висновку про доведеність обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, обставини здійснення підозрюваним конкретних діянь та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту про те, що матеріалами клопотання не підтверджено наявність у діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5, ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, оскільки на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин слідчий суддя лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Відповідно до ст.200 КПК України - прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Крім того, статтею 181 ч. 6 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (порядок продовження строку тримання під вартою). Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Разом з тим, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про зміну запобіжного заходу та продовження існування ризиків детектив послався на існування того, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від правосуддя слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації підозрюваного ОСОБА_3 а саме, фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування.

Згаданий ризик обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, тяжкістю покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, які класифікується у відповідності до ст. 12 КК України, як тяжкі злочини, за які передбачено покарання відповідно у виді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна та у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого засудження у найближчій перспективі, до основного покарання у виді позбавлення, передбаченого санкцією статті (санкцією частини статті) Особливої частини цього Кодексу, доводять, що цей ризик є достатньо високим на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Кожна, окремо, з вищезазначених обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_3 . однак, у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про існування ризику переховування ОСОБА_3 від органу досудового розслідування та/або суду.

Тобто, прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного на свідків, суд ураховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст.23, ст. 224 КПК). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Відповідний незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурор навів достатніх доводів для обґрунтування того, що підозрюваний ОСОБА_3 в силу займаної посади може спробувати незаконно впливати на свідків.

Таким чином, прокурором наведено об`єктивні обставини, які вказують на реальну можливість підозрюваного вчинити незаконний вплив на свідків.

Враховуючи наведені вище обставини, слідчий суддя вважає, що викладені детективом у клопотанні відомості, щодо існування ризиків можливості уникнення підозрюваного від досудового розслідування та суду, імовірності його дій з метою переховування від органу досудового розслідування та суду, ризику впливу на свідків, являються обґрунтованою підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Щодо не достатності застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є особиста порука та особисте зобов`язання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду даного клопотання, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного, зокрема, наявність визначеного місця, який раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має на утриманні неповнолітню дитину, працює, тобто має постійне джерело доходу, що свідчить про міцність соціальних зв`язків підозрюваного. Проте, такі обставини, в світлі наведених вище фактичних даних, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірності чи до їх виключення.

Таким чином, зважаючи на обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_3 , встановлені слідчим суддею ризики, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не здатне забезпечити виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановленим слідчим суддею.

Обґрунтованість розміру застави.

За змістом ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні: тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Прокурор у клопотанні про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді застави просить визначити підозрюваному ОСОБА_3 заставу у розмірі 33026 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 100002728 грн., посилаючись на вагомість доказів причетності ОСОБА_3 до вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_3 , що складає ,38 грн., недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів. На думку прокурора саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного; інші дані про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Беручи до уваги обставини кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваного, вбачається, що розмір застави, який належить визначити підозрюваному ОСОБА_3 має бути більшим за розмір, встановлений п. 3 ч. 4 ст. 182 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує рішення Європейського суду з прав людини «Істоміна проти України» від 13.01.2022, згідно з п. 32 якого «…Суд вважає, що, зосереджуючись на розмірі шкоди, як стверджувалося, завданої заявницею, не здійснивши ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі її спроможність сплатити визначений розмір застави, і відсутність задовільного пояснення, чому застава була визначена у такому надзвичайно великому розмірі, національні суди не дотрималися зобов`язання навести відповідне та достатнє обґрунтування для своїх рішень про визначення розміру застави, як вимагає пункт 3 статті 5 Конвенції».

Слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_3 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

На переконання слідчого судді, застава в розмірі 33 026 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яку просить визначити сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваного, тим більше такий розмір обґрунтовано прокурором, виходячи із суми спричиненої шкоди бюджету, без урахування положень однієї із загальних засад кримінального провадження презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, регламентованої ст. 17 КПК України, та практики Європейського суду з прав людини.

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 40 000 000 для підозрюваного ОСОБА_3 та разом з покладеними на нього обов`язками, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно з ч. 2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Так, у разі внесення застави, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), для запобігання встановленим слідчим суддею ризикам, на підозрюваного ОСОБА_10 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено.

За ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

З огляду на зазначені положення закону, строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного ОСОБА_3 , обов`язків слід встановити, до 20 травня 2024 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування, що відповідає вимогам ч. 7 ст. 194 КПК України.

При цьому, виходячи з положень ч. 7 ст. 194 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу в частині покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених, зокрема, ч. 5 ст. 194 КПК України, припиняє свою дію після закінчення строку, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, і обов`язки скасовуються.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 200, 199, 309,КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_9 про взяття підозрюваного на поруки - залишити без задоволення.

Клопотання заступника керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді застави.

Визначити для ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, який перевищує 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 40 000 000 (сорок мільйонів) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач - ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу забезпечити внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою коштів у розмірі визначеному судом на депозитний рахунок суду та надати слідчому та/або прокурору оригінал документу з відміткою банку, що це підтверджує. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, до прокурора, слідчого судді та в суд, а в разі неможливості з`явитися з поважних причин заздалегідь про це повідомляти посадовій особі чи органу, який здійснив виклик;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;

- не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утриматись від позапроцесуального спілкування з особами, що перебувають у статусі свідків в межах даного кримінального провадження;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України або на в`їзд в Україну;

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_3 , ухвалою слідчого судді обов`язків до 20 травня 2024 року, однак в межах строку досудового розслідування, роз`яснивши наслідки невиконання запобіжного заходу та покладених на нього обов`язків.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець, зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та у разі невиконання обов`язків, а також у випадку коли підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або порушив інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого та прокурора.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11