Справа №295/2721/24
УХВАЛА

про арешт майна

28.02.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання, подане старшим дізнавачем Житомирського РУП Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0000069 від 21.02.2024 року, та додані до клопотання матеріали,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

28.02.2024 р дізнавач, за погодженням з прокурором, повторно на виконання вимог ухвали слідчого судді про повернення клопотання для усунення недоліків, звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10A» в корпусі чорного кольору, який має IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та SN: НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_5 , який був вилучений 21.02.2024 р під час огляду місця події в ОСОБА_6 .

В клопотанні дізнавач вказує, що 16.02.2024 року близько 21:00 год в АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 шляхом зловживання довірою, заволодів мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi 10A», який належить ОСОБА_5 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду.

За даним фактом 21.02.2024 р внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0000069 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

21.02.2024 року під час огляду місця події у ОСОБА_6 був виявлений та вилучений викрадений мобільний телефон торгівельної марки "«Xiaomi Redmi 10A» в корпусі чорного кольору.

Обґрунтовуючи потребу в накладенні арешту на майно, дізнавач посилається на необхідність збереження речових доказів, посилається на те, що вилучене майно є матеріальним об`єктом, інформація з якого може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

ІІ Процедура та позиції сторін

В клопотанні дізнавач ОСОБА_3 просить розгляд справи проводити без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив задоволити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання дізнавача майна не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що дізнавачами СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000069, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань21.02.2024 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, по факту незаконного заволодіння майном ОСОБА_5

21.02.2024 року під час огляду місця події у ОСОБА_6 був виявлений та вилучений мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi Redmi 10A» в корпусі чорного кольору.

Зі змісту постанови дізнавача від 21.02.2024 року вбачається, що зазначений телефон визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Дослідивши клопотання, долучені до копії з матеріалів кримінального провадження, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучений мобільний телефон є речовим доказом у кримінальному провадженні, існують достатні підстави вважати, що інформація, яка міститься в ньому, може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні його збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi Redmi 10A» в корпусі чорного кольору, який має IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та SN: НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_5 , який був вилучений 21.02.2024 р в ході проведення огляду місця події в ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1