Справа № 589/1888/24
Провадження № 1-кс/589/559/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2024 року

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

особи, яка подала скаргу ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Шосткинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

25.04.2024 до слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Шосткинської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяв про кримінальне правопорушення від 16.04.2024 та 23.04.2024.

Скаржник в судовому засіданні скаргу підтримав.

Прокурор вважав скаргу необгрунтованою, просив відмовити у її задоволенні.

Вивчивши та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані внести дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки за відомостями із заяв або повідомлень, в яких міститься ознаки саме кримінального правопорушення, а не будь-якого іншого порушення.

На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують і вимоги частини 5 ст. 214 КПК України, згідно з якими до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про кримінальне правопорушення, вимагається короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення саме кримінального правопорушення, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Вказана частина статті повністю кореспондується із підпунктом 1 пункту 2 Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної Прокуратури України від 06 квітня 2016 року № 139, де зазначено про обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Виходячи із зазначеного, якщо ж у повідомленнях чи заявах, які надійшли до слідчого, прокурора, таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, відомості з яких підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Розгляд відповідних заяв, повідомлень, а саме, в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян».

У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В ході розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що:

Ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 04.05.2023 частково задоволено скаргу ОСОБА_4 та скасовано постанову дізнавача про відмову в задоволенні клопотання від 02.02.2022 в кримінальному провадженні № 0000034 в частині відмови в проведенні слідчого експерименту з ОСОБА_4 .

Крім того, ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06.03.2024 частково задоволено скаргу ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001784 та зобов`язано слідчого розглянути його клопотання від 29.12.2023.

16.04.2024 ОСОБА_4 звернувся до Шосткинської окружної прокуратури із заявою про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 382 КК України за фактом невиконання ухвали слідчого судді від 06.03.2024.

Крім того, 23.04.2024 ОСОБА_4 звернувся до Шосткинської окружної прокуратури із заявою про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 382 КК України за фактом невиконання ухвали слідчого судді від 04.05.2023.

Відомості за вказаними заявами до ЄРДР не внесені.

Вважаючи таку бездіяльність протиправною, ОСОБА_4 звернувся до суду із даною скаргою та просить зобов`язати уповноважену особу внести відомості за його заявами про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В цьому контексті слід зазначити, що стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Аналізуючи зміст заяв, слідчий суддя дійшов висновку, що такі не містять даних про наявність об`єктивних ознак протиправного діяння, відповідальність за яке передбачена ст. 382 КК України, що полягає саме в умисному невиконанні ухвали слідчого судді.

Так, зокрема слід зауважити, що сама по собі процесуальна поведінка ОСОБА_4 , унеможливлює своєчасне та належне здійснення слідчим відповідних слідчих дій, в тому числі і виконання ухвали слідчого судді, з огляду на наявність в провадженні суду численних скарг ОСОБА_4 , для забезпечення розгляду яких судом витребувані матеріали кримінальних проваджень, у зв`язку з чим такі вже тривалий час не перебувають в розпорядження органу досудового розслідування.

В цьому контексті слід акцентувати увагу, що згідно даних АСДС, тільки з початку 2024 року до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшло 10 скарг ОСОБА_4 , а всього з 2017 року таких зареєстровано близько сотні.

Серед іншого, ОСОБА_4 повідомляв про вчинення кримінальних правопорушень (зокрема передбачених ст. 396 та ст. 365 КК України) слідчим та прокурором в ході здійснення останніми досудового розслідування кримінальних проваджень, в яких ОСОБА_4 є потерпілим.

Наразі, кримінальне провадження за цим фактом передано за підслідністю до четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Сумах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, що розташоване в м. Полтава, куди слідчий та прокурор зобов`язані прибувати для допиту в збиток своєму робочому часу, що змушує посадових осіб органу досудового розслідування та прокуратури марно витрачати сили і засоби та унеможливлює належне здійснення ними діяльності, пов`язаної із збиранням, оцінкою доказів у кримінальному провадженні та процесуальним кервництвом.

Підсумовуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність умислу з боку слідчого на невиконання ухвал слідчого судді.

Зважаючи на зазначене, у задоволенні скарги ОСОБА_4 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги відмовити .

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1