Єдиний унікальний номер 205/5977/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000660, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.05.2024 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Чернявщина Павлоградського району Дніпропетровської області, українки, громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, позбавленої батьківських прав відносно свого неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої.

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4

слідчого - ОСОБА_3

захисника адвоката - ОСОБА_7

підозрюваної - ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2024 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000660, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.05.2024 року відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що в ніч з 30 квітня 2024 року по 01 травня 2024 року, (більш точний час встановити не виявляється можливим) у ОСОБА_5 , яка знаходилась за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виник словесний конфлікт з останнім, в ході якого у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство, а саме: умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи вищевказаний раптово виниклий злочинний умисел, ОСОБА_5 , знаходячись в приміщенні свого помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , взяла кухонний ніж, який визначила знаряддям вчинення вищевказаного злочину.

Одразу після того, ОСОБА_5 підійшовши до ОСОБА_8 , який знаходився за вищевказаною адресою та нанесла йому вказаним кухонним ножем один удар в область грудної клітини. В результаті нанесеного удару у ОСОБА_8 виникло поранення веретеноподібної форми з рівними гострокутними краями з проникненням в плевральну порожнину на рівні 5-го міжребір`я, по середині в проекції тіла грудини дещо справа, після чого настала смерть ОСОБА_8 .

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , кваліфікуються за ч. 1 ст. 115 КК України.

12.05.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

12.5.2024року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 11.05.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_6 ; протоколом огляду місця події від 12.05.2024 року за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом огляду від 12.05.2024 року за адресою АДРЕСА_3 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом огляду від 12.05.2024 року за адресою АДРЕСА_3 ; протокол допиту підозрюваної ОСОБА_5 .

Вказані здобуті під час досудового розслідування докази є вагомими та свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України, з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців.

Постановою Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_14 від 08 липня 2024 року, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000660 продовжено до 12 серпня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська №205/5977/24 від 13.05.2024 року відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк запобіжного заходу закінчується 11.07.2024 року, у зв`язку із чим виникла необхідність у його продовженні.

Метою та підставами продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, зокрема одним із свідків є син ОСОБА_5 , відносно якого остання позбавлена батьківських прав - ОСОБА_6 , 2008 року народження; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років.

У той же час завершити досудове розслідування у строк дії постанови про обрання запобіжного заходу не можливо, оскільки на даний час не отримана відповідь від Регіонального сервісного центру ГСЦ МВМ України в Дніпропетровській області, не складено обвинувальний акт, не проведено ряд експертизх, а також необхідно виконати дії відповідно до ст. 290 КПК України.

З огляду на зазначені у клопотанні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та наявні обставини кримінального провадження, слідчий просив продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_5 до закінчення строку досудового розслідування тобто до 12.08.2024 року включно.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання. Просить суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт. При цьому пояснила що вона проживає сама, о затримання постійного місця роботи не мала, неповнолітніх дітей на утримання не має.

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність обґрунтованої підозри, та на недоведеність ризиків, зазначених слідчим у клопотанні. Звертає увагу, що ОСОБА_5 не скривалася від органів досудового розслідування а навпаки сама з`явилася до поліції.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши прокурора, підозрювану, захисника, дійшов наступного.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про продовження запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині його обґрунтування, свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 115 ч.1 КК України.

При цьому вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності, а з точки зору допустимості прийти до висновку, що підозрювана особа могла вчинити кримінальне правопорушення за викладених обставин.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Таким чином, слід визнати підозру щодо ОСОБА_5 обґрунтованою та достатньою для того, щоб прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про продовження певного виду запобіжного заходу для підозрюваної ОСОБА_5 .

Разом з тим, за положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно з ч.1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні .

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, підозрюваної у вчинені злочину, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

З 24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено воєнний стан на всій території України.

Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, офіційно не працевлаштована, постійного джерела доходу не має, зловживає алкогольними напоями, веде антисоціальний спосіб життя, не має стійких соціальних зв`язків, позбавлена батьківських прав відносно свого сина, ОСОБА_6 , 2008 року народження, у зв`язку з чим на думку слідчого судді відсутні соціальні важелі впливу на поведінку підозрюваної а отже з метою уникнення відповідальності може вчинити спроби переховування від слідства та суду.

Враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, суд вважає, що оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише зазначає, що причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї такого запобіжного заходу.

Наведені обставини дають суду вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених статтею 176 КПК України, аніж тримання під вартою, не зможе запобігти визначеним ризикам.

Відповідно до вимог ст. 197 ч.3 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку передбаченому цим Кодексом.

На підставі наведеного, враховуючи, що ризики, наявність яких була встановлена при обранні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшились, слідчий суддя вважає доцільним продовжити строк тримання під вартою до закінчення строку досудового розслідування, а саме до 12.08.2024 року.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини визначені ст. 177, 178 КПК України має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч.1 КК України, а саме в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, слідчий суддя вважає за можливе не визначати підозрюваній розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,181,184, 192-196,198, 395,532,534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000660, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.05.2024 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч. 1 КК України - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.115 ч.1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4» до 12.08.2024 року.

Строк дії ухвали спливає 12.08.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1