УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва 19.05.2023 року у кримінальному провадженні № 0000153 від 03.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000153 від 03.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, а саме: на тимчасово вилучене майно 12.05.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук марки «HP» модель 12-V011dx, s/n 3CE6202TIBH; ноутбук марки «APPLE», s/n C02HD1CVQ05G; жорсткий диск марки «WD» s/n WXD1E647D2N9KA; мобільний телефон ОСОБА_4 марки «XIOMI» s/n НОМЕР_1 із СІМ-карткою оператора ТОВ «Лайфселл»; мобільний телефон ОСОБА_4 марки «IPHONE 12» s/n НОМЕР_2 із СІМ-карткою оператора ПрАТ «Київстар» номер НОМЕР_3 .

В обґрунтування клопотання вказав, що арешт накладено не обґрунтовано, вилучене майно не відповідає ознакам речових доказів. Зазначив, що з частини арештованого майна арешт вже скасований, як такий, що накладено не обґрунтовано.

В судове засідання ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання, неодноразово не з`явився.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував з приводу задоволення клопотання, зазначив, що вилучене майно є доказом у кримінальному провадженні.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як убачається з матеріалів клопотання Головним слідчим управлінням Слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000153 від 03.11.2022 за фактом можливого шахрайського заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах, правами інтелектуальної власності та інших протиправних дій, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києві від 19.05.2023 року накладено арешт у кримінальному провадженні №0000153 від 03.11.2022 року, на тимчасово вилучене майно 12.05.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук марки «HP» модель 12-V011dx, s/n 3CE6202TIBH; ноутбук марки «APPLE», s/n C02HD1CVQ05G; жорсткий диск марки «WD» s/n WXD1E647D2N9KA; мобільний телефон ОСОБА_4 марки «XIOMI» s/n НОМЕР_1 із СІМ-карткою оператора ТОВ «Лайфселл»; мобільний телефон ОСОБА_4 марки «IPHONE 12» s/n НОМЕР_2 із СІМ-карткою оператора ПрАТ «Київстар» номер НОМЕР_3 ; документально не підтверджені грошові кошти у сумі: 5205 Євро,4080 доларів США, 9000 гривень.

При цьому зі змісту наданих матеріалів убачається, що арешт накладений з метою забезпечення збереження майна як речових доказів, є об`єктом кримінально протиправних дій, що обґрунтовано підтверджено дослідженими фактичними даними, оскільки на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання з метою забезпечення кримінального провадження, в якому триває досудове розслідування, що не вимагає підозри причетній особі.

Отже, на даній стадії досудового розслідування збереження заходу забезпечення у виді арешту майна, яке є речовими доказами, відповідає критеріям ст.98 КПК України, є співмірним, сприяє виконанню завданням кримінального провадження.

Крім того, відповідно до ст.22,26 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Проте в судове засідання не з`явився ОСОБА_4 , який ставить питання про скасування заходів забезпечення, не підтримав клопотання, та не довів, що в подальшому необхідність в застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, клопотання є передчасним, досудове розслідування триває, при цьому заявником не доведено, що існують нові обставини, передбачені ст. 174 КПК України, для скасування арешту майна, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва 19.05.2023 року у кримінальному провадженні № 0000153 від 03.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, на неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1