УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

ОСОБА_3 у своїй скарзі зазначає, що надіслав електронною поштою заяву №1 від 4.09.2023 слідчому Головного слідчого управління Центрального управління СБУ про кримінальне правопорушення по ч.1ст.109 КК України Голови Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , що підтверджує по ст.99 КПК України файл Gmail - 4.09.2023, 1. заява №1 від 4.09.2023 слідчому Головного слідчого управління Центрального управління СБУ, зареєстрована Головним слідчим управлінням Центрального управління СБУ за №В-1479 гс від 4.09.2023.

У зв`язку із чим заявник у своїй скарзі просить слідчу суддю зобов`язати слідчого Головного слідчого управління Центрального управління СБУ внести відомості про кримінальне правопорушення по ч.1 ст.109 КК України до Єдиного реєстру досудового розслідування по заяві №В-1479 гс від 4.09.2023.

У судове засідання ОСОБА_3 в черговий раз не з`явився, будучи належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомив, заяв клопотань щодо відкладення суду направлено не було. Враховуючи, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу, будучи повідомленою про час та дату розгляду скарги, до суду не з`явилась, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу у відсутність заявника..

Уповноважений представник Головного слідчого управління Служби безпеки України, який був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду скарги, до суду не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, що відповідно до частини третьої статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідча суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшла наступного висновку.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Так, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги наведено ті обставини, що 04.09.2023 ОСОБА_3 до Головного слідчого управління Служби безпеки України на електрону пошту направив заяву від 04.09.2023 про вчинення кримінального правопорушення, яку отримано уповноваженою особою Служби безпеки України 04.09.2023 та зареєстрована за №В-1479 гс.

Проте, станом на день подання скарги відомості про кримінальне правопорушення у встановленому порядку та в строки всупереч вимогам ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020.

Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення до Реєстру вносяться час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. п. 4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання вищезазначеного висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідної правової позиції дотримується і Київський апеляційний суд, зокрема, в ухвалах від 25.05.2021 у справі № 761/6427/21 та від 01.11.2021 у справі № 761/34754/21.

В цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою від 17.06.2020, згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

За таких обставин, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, може мати місце лише у разі надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань; наявність в такій заяві короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведеного заявником; невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, впродовж 24 годин.

З матеріалів скарги вбачається, що заявник просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо можливого вчинення головою Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 109 КК України.

Водночас, заява ОСОБА_3 від 04.09.2023 про вчинення кримінальних правопорушень за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди діями та рішеннями, та не є повідомленням про злочини, які підслідні Головному слідчому управлінню Служби безпеки України, оскільки містить інформацію, пов`язану із здійсненням судового провадження та професійної діяльності і не містить конкретних даних про вчинення вказаною особами кримінального правопорушення.

При цьому, ОСОБА_3 повідомляє про вчинення головою Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , кримінального правопорушення і кримінального правопорушення і самостійно кваліфікує його дії за ч.1 ст. 109 КК України, яка встановлює відповідальність за дії, вчинені з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, а також змова про вчинення таких дій.

Слід зазначити, що кримінальний процесуальний закон дійсно не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину, однак це не свідчить про те, що будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання уповноваженій особі Головного слідчого управління Служби безпеки України тягне за собою процесуальні наслідки у вигляді внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, слідчий суддя вважає необґрунтованим твердження ОСОБА_3 про те, що в заяві про вчинення кримінальних правопорушень від 04.09.2023 ним було вказано всі елементи вчиненого злочину: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона, а також всі ознаки вчиненого злочину: час, місце, спосіб, ПІП особи, місце її роботи і посаду, короткі обставини злочину, вчиненого головою Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , оскільки це не відповідає встановленим фактичним обставинам.

При цьому, слідчий суддя, не вирішуючи питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, не надає оцінку обґрунтованості заяви та не досліджує докази, а лише вивчає її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальне правопорушення, яке б підлягало внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж, будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву не набуває статусу цього документа і її подання на ім`я уповноваженої особи Головного слідчого управління Служби безпеки України не тягне за собою процесуальні наслідки у вигляді внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідча суддя враховує також і відповідну судову практику. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання такого права стосовно неповнолітніх та психічно хворих осіб (зокрема, справа «Стаббінґс та інші проти Сполученого Королівства», справа «Толстой Милославський проти Сполученого Королівства»). У справі «Плахтєєв та Плахтєєва проти України» Суд нагадав, що питання імунітету суддів вже зустрічалося при розгляді однієї із справ, і в ній Суд дійшов висновку, що такий імунітет мав законну мету, оскільки був засобом забезпечення належного здійснення правосуддя. Суд також постановив, що з огляду на обставини тієї справи, таке обмеження було пропорційним («Ернст та інші проти Бельгії»).

Також слід звернути увагу заявника в частині внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо голови Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 і на те, що відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом. Вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду №8-рп/2011 від 12.07.2011, в якому, зокрема, зазначено, що оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанцій і не може даватись будь-якими органами, в тому числі і слідчими органами.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку, або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Отже, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством і оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів та суддів щодо розгляду та вирішення справи поза процесуальним порядком не допускається.

Крім того, згідно з п. п. 66 - 68 Рекомендації СМ/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17.11.2010, тлумачення закону, оцінювання фактів та доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для цивільної або дисциплінарної відповідальності, за винятком випадків злочинного наміру або грубої недбалості. Лише держава може домагатися цивільної відповідальності судді, подавши скаргу до суду у разі, коли цей суддя повинен був присудити компенсацію. Тлумачення закону, оцінювання фактів або доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 57 Висновку 11 (2008) Консультативної ради європейський суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зміст конкретних судових рішень контролюється насамперед за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Таким чином, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права не може бути безумовною підставою для притягнення судді до кримінальної відповідальності та кваліфікуватись виключно як кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на розгляд заявником, дослідивши надані в обґрунтування доводів скарги матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність відомостей, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень головою Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , а відтак і відсутність правових підстав для задоволення скарги.

Керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Відмовити у задоволенні ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1