Справа № 686/4759/21
Провадження № 1-кс/686/8987/23
У Х В А Л А
20 грудня 2023 року м. Хмельницький
23.10.2023 ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області відкрито провадження у справі за вказано скаргою та призначений судовий розгляд на 24.10.2023 на 12 год. 10 хв., яке відкладене для витребування матеріалів наглядового та кримінального провадження.
У судові засідання, призначені на 31.10.2023, 03.11.2023, 01.12.2023, 07.12.2023, 12.12.2023, 20.12.2023 скаржник не з`явився, в зв`язку з чим розгляд скарги відкладався.
А про судові засідання, призначені на 31.10.2023, 03.11.2023, 01.12.2023, 07.12.2023, ОСОБА_3 , крім цього був повідомлений повістками, які згідно із відмітками на зворотніх повідомленнях рекомендованих поштових відправлень, були йому вручені.
У зв`язку із неявкою ОСОБА_3 в судове засідання, відсутність відомостей про поважні причини неявки, розгляд скарги відкладений на 12 год. 20 хв. 12.12.2023.
Через чергову неявку особи, яка подала скаргу, а також відсутність відомостей про його повідомлення належним чином, розгляд справи відкладений на 12 год. 20.12.2023 та ОСОБА_3 направлена повістка, яка згідно із відміткою на зворотньому повідомленні рекомендованого поштового відправлення, була йому вручена 15.12.2023.
20.12.2023 скаржник повторно не з`явився у судове засідання, про час та місце розгляду справи, як зазначено вище, повідомлявся у встановленому ч. 1 ст. 135 КПК України порядку шляхом направлення рекомендованого повідомлення про виклик у судове засідання.
Дослідивши матеріали скарги та враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, про те, що скарга підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.
Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Також ч.2 ст. 306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у сімдесят дві години.
На підставі визначеного у ст.26 КПК України принципу диспозитивності, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Наведені положення кримінального процесуального закону у взаємозв`язку із нормами ч.3 ст.306 КПК України дають підстави для висновку про те, що неявка особи, яка подала скаргу не є перешкодою для її розгляду у разі наявності у слідчого судді підтвердження волевиявлення цієї особи про можливість розгляду скарги без її участі.
Чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено яким саме чином повинен діяти слідчий суддя та яке саме процесуальне рішення він повинен приймати у випадку неявки без поважних причин обов`язкового учасника судового провадження, яким, в розумінні ч. 3 ст. 306 КПК України, є скаржник чи його представник та за відсутності відомостей про розгляд скарги за волевиявленням особи без її участі.
Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону», про що наголошував ЄСПЛ у своєму рішенні від 14 жовтня 2010 року по справі «Щокін проти України». Зокрема, у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для таких осіб підхід.
Тобто, вирішення колізій, прогалин у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи (скаржника).
Враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг,скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень.
Отже, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.
На переконання слідчого судді, у разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений та який не з`явився на такий розгляд скарги задля припинення процесуальної невизначеності у розгляді скарги, найбільш сприятливим для скаржника буде прийняття рішення про залишення її без розгляду.
У такому випадку скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.
У рішенні в справі «Каракуця проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.
За таких обставин слідчий суддя вважає, що неявка скаржника у судове засідання свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді його скарги, втрату інтересу до предмета оскарження та про неналежне ставлення до наданих йому процесуальних прав та покладених обов`язків, а тому слідчий суддя позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом тому подана на адресу слідчого судді скарга має бути залишена без розгляду.
Керуючись ст.ст. 7, 9 ч. 2 ст. 306, 307 КПК України,
Роз`яснити скаржнику, що залишення скарги без розгляду не позбавляє її можливості повторно звернутись до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.
Копію ухвали направити для відома особі, яка подала скаргу.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя