УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001521 від 02.11.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жмеринка Вінницької області, громадянина України, українця, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, працюючого охоронцем у ЖК "Світло Парк", зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, СУ ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001521 від 02.11.2023 року, зокрема, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 194 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Одеської обласної прокуратури.

Як зазначає у клопотанні слідчий, досудовим розслідуванням встановлено, що на початку листопада 2023 року, точні дата та час під час досудового розслідування не встановленні, у ОСОБА_4 виник протиправний намір направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме: вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 .

З метою реалізації вказаного наміру, ОСОБА_4 підшукав знайомого ОСОБА_7 , якому призначив зустріч біля ЖК «Світло Парк», за адресою м. Київ, Столичне Шосе, 1В, де в подальшому наказав останньому здійснити пошкодження чужого майна шляхом підпалу. При цьому наказав останньому знайти ще декількох пособників, які б здійснили пошкодження чужого майна шляхом підпалу. За вчинення кримінальног оправопорушення ОСОБА_4 пообіцяв заплатити ОСОБА_7 та його пособникам грошову винагороду, в розмірі 4000 доларів США. З метою конспірації своїх дій та надання детальних вказівок щодо вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 передав у користування ОСОБА_7 мобільний телефон марки «IPhone 8», в якому попередньо встановив додаток «Signal» із СІМ картою мобільного оператора «О2» на номер НОМЕР_1 , за допомогою якого вони повинні тримати зв`язок та отримувати інформацію та адреси щодо точного місця вчинення пошкодження майна шляхом підпалу, спосіб його пошкодження та грошові кошти в розмірі 500 доларів США на винайм тимчасового мешкання в м. Одесі.

В подальшому, ОСОБА_7 , за вказівками та інструкціями ОСОБА_4 , мав дотримуватись спілкування із останнім через мобільний додаток «Signal», та контакт якого записаний як « ОСОБА_11 » під абонентським номером НОМЕР_2 . Також, доповідь щодо вчинення підпалів та підготовки до вчинення підпалів ОСОБА_7 та залучених ним осіб відбувалось через вказаний додаток із контактом «Mark» під абонентським номером НОМЕР_2 , яким користувався ОСОБА_4 ..

Так, 10.11.2023 року, більш точний час досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_7 діючи за вказівками ОСОБА_4 , залучив осіб які здійснять пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме: свою співмешканку ОСОБА_10 та ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .. Того ж дня, використовуючи власний транспортний засіб марки «Skodaoktavia» д.н. НОМЕР_3 , вирушили до м. Одеси, де за надані ОСОБА_4 грошові кошти, винаймали квартиру за адресою АДРЕСА_4 .

Наступного дня, тобто 11.11.2023 року, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_7 отримав від організатора пошкодження майна ОСОБА_4 смс повідомлення на раніше отриманий телефон від останнього, в якому було вказано місце вчинення пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а сааме: вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 та спосіб йог опошкодження, а сааме: шляхом занесення до вхідних дверей автомобільних покришок, їх полиття заздалегідь заготовленною паливно-мастильною сумішшю та подальшому запаленню. Окрім цього, ОСОБА_4 висунув вимогу, щоб виготовлення паливно-мастильної суміші проходило виключно за певною рецептурою та фіксувалось відео-зйомкою, яка в подальшому мала бути надіслана ОСОБА_4 , в якості підтвердження виконання його вимог. Також, ОСОБА_4 наголосив про те, що ОСОБА_7 , повинен надіслати йому відео-підтвердження факту пошкодження чужого майна шляхом підпалу. Окрім того, з метою дотримання конспірації та уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 наголошував ОСОБА_7 про те, щоб обличчі у відеозвіті не знімати, а лише факт вчинення пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

З метою реалізації злочинного наміру ОСОБА_4 - ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 розподілили заздалегідь підготовлені ролі, а саме: ОСОБА_7 на транспортному засобі марки «Skoda oktavia» д.н. НОМЕР_3 повинен привести на місце вчинення злочину ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_12 , та після вчинення ними пошкодження чужого майна шляхом підпалу, допомогти безперешкодно їм зникнути з місця вчинення злочину. В свою чергу ОСОБА_12 полягала роль у наданні доступу до парадної будинку АДРЕСА_5 , спостереженні в момент пошкодження чужого майна шляхом підпалу, за вказаною парадною будинку, та у разі появи сторонніх осіб, повідомити про це ОСОБА_9 та ОСОБА_8 з метою уникнення останніми кримінальної відповідальності та залишитись непомітними. Роль ОСОБА_9 та ОСОБА_8 полягала в тому що, застосовуючи заздалегідь заготовлену паливно-мастильну суміш, облити гумові колеси які вони мали поставити біля вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 , та після виконання усіх необхідних дій здійснити підпал вказаних дверей.

Реалізуючи протиправний намір, 11.11.2023 року, ОСОБА_7 , залучивши ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , заздалегідь придбавши в невстановленому місці інгредієнти для виготовлення паливно-мастильною суміші, виготовили паливно-мастильну суміш в транспортному засобі марки «Skoda oktavia» д.н. НОМЕР_3 , яку в подальшому мали використати для підпалу вказаного ОСОБА_4 об`єкту. Далі, біля 17 години того ж дня, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_9 та ОСОБА_8 знайшли дві гумові покришки від автомобіля та занесли їх на тамбурну площадку розташовану у першій парадній на п`ятому поверсі будинку АДРЕСА_5 сотні, а саме неподалік квартири АДРЕСА_6 з метою подальшого пошкодження майна шляхом підпалу.

12.11.2023 року, біля 07.30 годин, ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , діючи відповідно заздалегідь розробленого плану та відповідно до вимог ОСОБА_4 , продовжуючи свій протиправний намір, направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, виконуючи заздалегідь обговорені ролі, прибули транспортним засобом марки «Skoda oktavia»д.н. НОМЕР_3 до будинку №10 проспекту Небесної сотні, де ОСОБА_7 залишився в указаному автомобілі, а ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_12 , взявши з багажнику заздалегідь заготовлене паливно-мастильну суміш, направились до будинку АДРЕСА_5 . Відповідно до розподілених ролей, ОСОБА_12 залишилась біля вказаного будинку та почала спостерігати за навколишньою обстановкою, з метою забезпечення безперешкодного доступу до парадної будинку, а в разі появи сторонніх осіб мала повідомити ОСОБА_9 та ОСОБА_8 з метою уникнення останніми кримінальної відповідальності та залишитись непомітними. В свою чергу ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , із заздалегідь заготовленою паливно-мастильною сумішшю, зайшли до будинку АДРЕСА_5 , піднялись на п`ятий поверх, поклали заздалегідь підготовлені дві автомобільні покришки до тамбурних дверей квартири АДРЕСА_6 та АДРЕСА_7 , після чого облили вказані колеса, тамбурні двері та вхідні двері квартири АДРЕСА_6 заздалегідь підготовленою паливно-мастильною сумішшю, здійснили їх підпал. При цьому, дотримуючись наданих інструкцій та вимог ОСОБА_4 , ОСОБА_8 здійснював відео-зйомку на мобільний телефон марки «IPhone 8» вказаного підпалу, з метою подальшого його пересилання ОСОБА_4 . Впевнившись в загорянні ОСОБА_9 та ОСОБА_8 вийшли з вказаного будинку, та разом із ОСОБА_10 повернулись до автомобіля марки «Skodaoktavia»д.н. НОМЕР_3 , де їх очікував ОСОБА_7 .. Доповівши щодо виконання підпалу, та передавши мобільний телефон марки «IPhone 8» ОСОБА_7 , який дотримуючись вимог ОСОБА_4 , надіслав останньому відеозапис підпалу дверей тамбуру, який вів до дверей квартир АДРЕСА_6 та АДРЕСА_8 .

Так, 09.12.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

У подальшому, 09.12.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне пошкодження майна, вчинене шляхом підпалу, групою осіб.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, в цілях запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі сімсот п`ятдесят (750) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 013 000 гривень.

У судовому засіданні -

Прокурор оголосив подане клопотання, його вимоги підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити, звернув увагу суду, що ОСОБА_13 є організатором злочину.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що підозра пред`явлена його підзахисному є необгрунованою, а ризики не доведені стороною обвинувачення. Підозрюваний характеризується з позитивної сторони, одружений, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце проживання та місце роботи. Прокурором не доведено неможливість застосування до його підзахисного більш мякого запобіжного заходу. Вдповідно до чого, захисник просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив визначити розмір застави, передбачений КПК України для тяжкості злочину інкримінованого його підзахисному.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання та додані в його обґрунтування матеріали, приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, повиннен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 09.12.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне пошкодження майна, вчинене шляхом підпалу, групою осіб.

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої буде здійснено затримання, та законність мети цього затримання й подальшого тримання під вартою.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Відповідно до п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України підтверджується: протоколом огляду місця події від 02.11.2023 року (огляд місця події проведено за адресою: АДРЕСА_9 ) в ході якого зафіксовано факт підпалу та виявлені пошкодження; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 , який вказав, що він зустрівся із особою на ім`я ОСОБА_14 та прізвиськом « ОСОБА_15 », якого встановлено як ОСОБА_4 , та який надавав завдання, вказівки та інструкції щодо організації вчинення підпалів на території м. Одеси; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_10 , яка вказала, що їй відомо завдання щодо підпалів, вказівки та інструкції щодо підпалів надавав чоловік на прізвисько « ОСОБА_15 »; протоколами проведення слідчих експериментів із підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; протоколом обшуку за місцем мешкання підозрюваних, а саме: за адресою АДРЕСА_4 , в ході якого виявлено та вилучено мобільні телефони, якими користувались підозрювані, одежу підозрюваних та ємність із рідиною; протоколом обшуку транспортного засобу, який використовували підозрювані під час вчинення підпалів, в ході якого виявлено та вилучено паливно-мастильні матеріали; протоколом огляду мобільного телефону «IPhone 8» із листуванням, в ході якого ОСОБА_7 отримував вказівки та інструкції від ОСОБА_4 щодо вчинення підпалів, доповідав та звітував щодо вчинення підпалів, отримував інформацію, щодо адрес та місць, де необхідно вчиняти підпали; протоколом впізнання підозрюваним ОСОБА_7 за фотознімками, в ході якого, останній впізнав ОСОБА_4 , як особу, який надавав вказівки, поради, адреси місць де необхідно вчиняти підпали та інструкції щодо вчинення підпалів, а також іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

На підставі зазначеного, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування доводять обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

Вирішуючи питання наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які в своєму клопотанні зазначає сторона обвинувачення, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у його вчиненні, а також враховуючи те, що підозрюваний зареєстрований та проживає за межами міста, в якому проводиться досудове розслідування, слідчий суддя вважає доведеним прокурором існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Також, оскільки підозрюваному ОСОБА_4 відомі анкетні дані свідків на показання яких сторона обвинувачення посилається в обґрунтування йому підозри та які в подальшому будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У справі «Третьяков проти України» від 29.09.2011 року ЄСПЛ констатував «порушення ст. 5 КЗПЛ, зокрема, з огляду на те, що судом не було розглянуто можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою», у зв`язку із чим слідчий суддя вважає за необхідне розглянути можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 у судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, особистого зобов`язання та особистої поруки, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Стороною захисту у судовому засіданні недоведено можливість та необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш мякого запобіжного заходу.

Встановлені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, зокрема ризику можливого переховування підозрюваного, забезпечити належну процесуальну поведінку останнього можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_4 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

Так, з положень ч. 3 ст. 183 КПК України, вбачається, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрюваний ОСОБА_4 складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 53 680 грн. до 214 720 грн.).

Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Сторона обвинувачення просить визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі сімсот п`ятдесят (750) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 013 000 гривень.

Так, імовірне вчинення ОСОБА_4 тяжкого злочину, пов`язаного із умисним пошкодженням майна саме під час дії режиму воєнного стану в державі, за обставин, як вони викладені у повідомленні про підозру, слідчий суддя вважає виключним випадком, що свідчить про те, що визначений ст. 182 КПК України максимальний розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину не буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Проте, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі сімсот п`ятдесят (750) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 013 000 гривень, яку просить визначити підозрюваному ОСОБА_4 прокурор є недостатньо обґрунтованою.

Слідчий суддя при визначенні розміру застави, враховує те, що ОСОБА_4 підозрюється у організації тяжкого злочину, пов`язаного із пошкодженням майна, що призвело до матеріальних збитків, має місце роботи? прийшов до висновку, що застава у розмірі 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 878 800 (один мільйон вісімсот сімдесят вісім тисяч вісімсот) гривень здатна буде забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде відповідати матеріальному стану підозрюваного.

Враховуючи наведені вище фактори, слідчий суддя вважає, що застава саме у зазначеному розмірі здатна у разі її внесення забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а саме: вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного під загрозою звернення застави в дохід держави.

Відповідно до викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194-196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001521 від 02.11.2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 12.01.2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 878 800 (один мільйон вісімсот сімдесят вісім тисяч вісімсот) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 12.01.2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками в рамках кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1