Номер провадження: 11-кп/813/729/23
Справа № 508/1043/20
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції між Одеським апеляційним судом та ДУ « Ізмаїльський слідчий ізолятор» клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000030, внесеному до ЄРДР 10.03.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,-

установив:

Вироком Комінтернівського райсуду Одеської області від 21 листопада 2022 року ОСОБА_7 , визнано невинуватим та виправдати у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст.187 КК України.

Перекваліфіковано дії ОСОБА_7 із п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України на ч. 1 ст. 115 КК України.

Визнано ОСОБА_7 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 12 (дванадцять) років

Не погоджуючись із вказаним вироком, до суду із апеляційною скаргою, яку у подальшому було змінено, звернувся захисник ОСОБА_8 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , в якій зазначає, що оскаржуваний вирок є незаконним, необ`єктивним та підлягає скасуванню.

Під час апеляційного розгляду, захисник ОСОБА_8 звернувся до апеляційного суду з клопотаннями про призначення комісійної судово-медичної експертизи одягу потерпілої для встановлення механізму потрапляння крові обвинуваченого на одяг потерпілої, оскільки висновки № 312 та № 352, які наявні в матеріалах справи, не дають повного уявлення неможливості визначити механізму виникнення та потраплянні крові обвинуваченого на одязі потерпілої.

Заслухавши пояснення обвинуваченого та захисника, які підтримали доводи клопотання та просили його задовольнити, думку прокурора, яка заперечувала проти призначення експертизи, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд вважає, що воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України суд оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані в передбаченому КПК порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (частина 1 статті 84 КПК).

Обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, сформульовані законодавцем у частині 1 статті 91 КПК. Згідно з частиною 2 цієї статті доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Згідно з частиною 3 статті 404 КПК, за клопотанням учасників судового провадження суд апеляційної інстанції зобов`язаний повторно дослідити обставини, встановлені під час кримінального провадження, за умови, що вони досліджені судом першої інстанції неповністю або з порушеннями, та може дослідити докази, які не досліджувалися судом першої інстанції, виключно якщо про дослідження таких доказів учасники судового провадження заявляли клопотання під час розгляду в суді першої інстанції або якщо вони стали відомі після ухвалення судового рішення, що оскаржується.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо.

У тому випадку, коли апеляційний суд вбачає, що доводи апеляційної скарги учасника кримінального провадження в частині неповноти судового розгляду (ст. 410 КПК України) та/або невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження (ст. 411 КПК України) виглядають обґрунтованими та потребують перевірки, остання здійснюється шляхом повторного дослідження обставин, встановлених під час кримінального провадження, із дотриманням вимог ст. 404 КПК України, що включає безпосереднє дослідження та оцінку доказів щодо таких обставин.

Одночасно, апеляційний суд зазначає, що розгляд у суді апеляційної інстанції не повинен дублювати дослідження доказів, яке проводилося у місцевому суді, оскільки це суперечить основним засадам кримінального процесуального законодавства України. Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 10 лютого 2021 року в справі №127/14811/17.

Апеляційний суд констатує, що під час апеляційного розгляду представник потерпілого не навів конкретних обставин, які б свідчили про неповноту дослідження судом висновку судово-медичної експертизи №1327, або, що цей доказ був досліджений судом з порушеннями, а незгода сторони кримінального провадження з висновками, зробленими на підставі дослідженого доказу, не може бути безумовною підставою для його дослідження за відсутності обставин, передбачених ч. 3 ст. 404 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до матеріалів провадження вбачається, що під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження була проведена судово-медична криміналістична експертизи № 318 від 11.08.2020 року, згідно якої на сорочці маються наступні накладення крові та накладення речовини червоно-коричневого кольору, схожої з підсохлою кров`ю: а) на передній поверхні правої полички сорочки, в верхніх відділах, визначаються дефекти тканини (об`єкт «1»), а також на цій же поверхні цієї ж полички, в середніх та нижніх відділах, маються дефекти тканини (об`єкти «2» та «З»), й на спинці сорочки справа, в нижніх відділах, розташований дефект тканини (об`єкт «4»), на задній поверхні правого рукава сорочки, в нижніх відділах, маються дефекти тканини (об`єкти «5» та «6»). Згідно даним ділянкам, при візуальному та мікроскопічному дослідженні, в області країв дефектів, маються фрагментовані, ледь помітні, незначні накладення крові, визначити механізм утворення яких не представляється можливим через їх фрагментацію; б) на передній поверхні лівої полички сорочки, в верхніх відділах, в області планки, на спинці сорочки справа, в середніх відділах, поблизу об`єкта «2», а також на передній поверхні правого рукава сорочки, в нижніх відділах, й на задній поверхні правого рукава сорочки, в нижніх відділах, поблизу об`єкта «5», розташовуються поодинокі, ледь помітні накладення речовини червоно- коричневого кольору, схожої з підсохлою кров`ю, які є бризками та могли бути утворені в результаті падіння частинок речовини червоно-коричневого кольору, схожої з підсохлою кров`ю, на поверхні сорочки, звернені до джерела слідоутворення; на задній поверхні правого рукава сорочки, в нижніх відділах, маються дефекти тканини, які не промарковані, в області країв окремих з них, при візуальному та мікроскопічному дослідженні, визначаються фрагментовані, ледь помітні, незначні накладення речовини червоно-коричневого кольору, схожої з підсохлою кров`ю, визначити механізм утворення яких не представляється можливим через їх фрагментацію.

А також, судово-медична експертиза № 352 (хустки), згідно якої на лицьовій поверхні хустки, поблизу одного з дефектів об`єкту "2", а також на цій же поверхні, поблизу сторони "D", розташовуються поодинокі ледь помітні накладення речовини червоно-коричневого кольору, схожої з підсохлою кров`ю, які є бризками та могли бути утворені в результаті падіння частинок речовини червоно-коричневого кольору, схожою з підсохлою кров`ю, на поверхні хустки, зверненої до джерела слідоутворення.

Чинний кримінальний процесуальний закон не містить визначення поняття комплексної судової експертизи та переліку випадків її призначення.

Натомість, відповідно до п. 1.2.14. Розділу І «Загальні положення» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Колегія суддів зазначає, що ті питання, які просить поставити на вирішення експертизи сторона захисту з`ясовані під час судового розгляду кримінального провадження, що підтверджується дослідженими у суді доказами, зокрема, наведеним вище висновками судово-медичних експертиз, під час дослідження яких порушень вимог ст.ст. 101, 102 КПК України не встановлено. Підстав для сумніву у правдивості, точності, правильності та повноті висновків у суду апеляційної інстанції немає, оскільки, предметом їх дослідження був безпосередньо одяг потерпілої. Відтак, на переконання колегії суддів, стороною захисту не було надано апеляційному суду переконливих підстав необхідності в проведенні будь-яких додаткових досліджень одягу потерпілої.

Окрім того, апеляційний суд звертає увагу, що у суді першої інстанції вказане клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, не заявлялось, тому, з огляду на положення ч. 3 ст.404 КПК України, у колегії суддів відсутні підстави для її призначення.

У зв`язку із вищенаведеним, апеляційний суд дійшов висновку, що клопотання захисника задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись статтями 23, 91-94, 242, 350, 401, 404, 405, 419, 532 КПК, -

ухвалив:

Відмовити у задоволені клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000030, внесеному до ЄРДР 10.03.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4