ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/546/24 Справа № 178/1287/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

особи стосовно якої

вирішується питання

про застосування примусових

засобів медичного характеру ОСОБА_7 ,

законного представника ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000052, за апеляційною скаргою прокурора Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_10 на ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2023 року про повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Обставини, встановлені рішенням суду першої інстанції, короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2023 року клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до спеціального закладу з надання психіатричної допомоги, у кримінальному провадженні, відомості про яке 02 квітня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000052 за ч. 1 ст.190 КК України відносно ОСОБА_7 повернуто прокурору з підстав його невідповідності вимогам Кримінального процесуального кодексу України.

Мотивуючи постановлене рішення, суд послався на те, що форма і зміст клопотання прокурора не відповідає вимогам ст.291,292 КПК України, оскільки в ньому вказано, що дії ОСОБА_7 кваліфікуються, як вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.190 КК України, в той час, коли період часу, що відноситься до інкримінованого діяння, ОСОБА_7 перебував у стані неосудності. Також, у тексті клопотання дізнавачем зазначено, а прокурором погоджено, «Матеріали кримінального провадження № 0000052 від 02.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України», «29.04.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство)», «Виклад фактичних обставин кримінального правопорушення...», а не «суспільно небезпечного діяння».

До того ж суд вказав і на невідповідності реєстру матеріалів досудового розслідування, зокрема, повідомлення ОСОБА_7 про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України та ознайомлення з матеріалами провадження ОСОБА_7 як підозрюваного.

Крім того, суд вказав відсутність у клопотанні обставин що пом`якшують, обтяжують покарання, не визначення точного розміру щодо спричиненої шкоди, відсутність будь-яких відомостей щодо того, що ОСОБА_11 була власником (матеріально відповідальною особою) вказаного палива, чи він перебував у її віданні.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що недоліки клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру є істотними, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду, та про необхідність повернення клопотання прокурору.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг і узагальненні доводи осіб, які їх подали.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Обгрунтовуючи заявлені вимоги, прокурор вказує, що повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру передбачає не формальну його невідповідність вимогам закону, а наявність у ньому таки недоліків, що перешкоджають суду призначити судовий розгляд. Прокурор зазначає, що ОСОБА_12 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України до отримання висновку судово-психіатричного експерта, після чого постановою дізнавача було змінено порядок досудового розслідування. В той же час, на переконання прокурора, суд вийшов за межі підготовчого провадження, оскільки фактично вдався в аналіз матеріалів провадження, що на даній стадії неможливо. При цьому, направлене до суду клопотання містить всі необіхдні відомості, зокрема і вид та розмір шкоди, спричиненої суспільно-небезпечним діянням, а суд повертаючи клопотання прокурору допустив надмірний формалізм у своїх висновках.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції прокурор підтримала апеляційну скаргу та просила ухвала суду скасувати й призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

ОСОБА_7 , його законний представник та захисник заперечували проти задволення апеляційної скарги та просили ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам статей 291, 292 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст.292 КПК України, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру має відповідати вимогам статті 291 цього Кодексу, а також містити інформацію про примусовий захід медичного характеру, який пропонується застосувати, та позицію щодо можливості забезпечення участі особи під час судового провадження за станом здоров`я.

Вичерпні вимоги КПК до клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру містяться у кримінальному процесуальному законі, тобто ст. 291 цього Кодексу, а саме згідно ч. 1 даної статті клопотання складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором; клопотання може бути складене прокурором, зокрема якщо він не погодиться з клопотанням, що було складене слідчим, дізнавачем. При цьому згідно ч. 2 ст. 291 КПК, клопотання має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження. Крім того, клопотання підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно (ч. 4 ст. 291 КПК) і до нього додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії клопотання, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого ч. 2 ст. 297-1 цього Кодексу); 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; 5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

З вказаних вище норм вбачається, що в клопотанні про застосування примусових заходів медичного характеру викладаються фактичні обставини суспільно небезпечного діяння, які прокурор вважає встановленими, проте, відносно формулювання цих обставин та інших складових клопотання немає в законі будь - яких застережень чи вимог, тобто зазначається у такому виді, як це вважає необхідним прокурор. Спосіб же викладення формулювання фактичних обставин та правильність зазначення інших відомостей може бути предметом оцінки суду лише під час судового розгляду кримінального провадження, який відповідно, до вимог ст. 337 КПК України проводиться лише стосовно особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння і лише в межах зазначених у клопотанні фактичних обставин відповідно до клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Суд може повернути клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру прокурору лише за наявності суттєвих недоліків у викладі фактичних обставин суспільно небезпечного діяння, правової кваліфікації та формулювання обставин, які можуть потягти за собою порушення права на захист з огляду на суперечливість або незрозумілість суті вчиненого суспільно небезпечного діяння, від якого має захищатися особа.

Аналізуючи з урахуванням доводів апеляційної скарги підставу, з якої клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_7 було повернуте прокурору, колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції у цій частині помилковими.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вимоги КПК щодо викладу фактичних обставин та інформація про примусовий захід медичного характеру прокурором дотримані у повному обсязі, а обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні викладені чітко і конкретно у тому об`ємі, у якому вважає сторона обвинувачення у межах своєї дискреції.

Вказане клопотання складено дізнавачем та затверджене прокурором з зазначенням прізвища, ім`я, по батькові та займаних посад останніх; в клопотанні міститься найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; вказано анкетні відомості особи, щодо якої ставиться питання про застосування примусових заходів медичного характера, потерпілої; викладено фактичні обставини суспільно-небезпечного діяння, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; зазначені інші відомості, передбачені вказаною статтею.

В свою чергу, виходячи з положень ст. 314 КПК України, під час підготовчого провадження суд не вправі перевіряти обставини, які підлягають встановленню лише в ході судового розгляду, а саме, про наявність чи відсутність ознак суспільно-небезпечного діяння, правильність правової кваліфікації, характер і розмір шкоди, завданої суспільно небезпечним діянням або кримінальним правопорушенням тощо.

Посилання суду як на підставу для повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру на те, що дізнавачем, прокурором при складенні вказаного клопотання порушено вимоги КПК України, оскільки в тексті клопотання є зазначення про виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, а не суспільно небезпечного діяння, є необгрунтованими, а вказані обставини не є тими порушеннями вимог кримінального процесуального закону, що є підставою для повернення прокурору клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, для усунення таких недоліків.

Дані обставини вправі з`ясувати, оцінити та виправити суд, коректно зазначивши означені визначення у судовому рішенні.

Щодо вказівки суду на те, що в клопотання зазначено, що ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, й після отримання висновку експерта та зміни порядку порядку досудового розслідування ОСОБА_7 було ознайомлено з матеріалами досудового розслідування як підозрюваного, також не заслуговують на увагу та не є підставами для повернення вказаного клопотання.

До того ж, у підготовчому провадженні суд має лише перевірити клопотання на відповідність вимогам кримінального процесуального закону і наявність необхідних додатків, зокрема реєстру досудового розслідування.

Щодо обставин, які обтяжують та/або пом`якшують покарання, то апеляційний суд наголошує, що у кримінальних провадженнях, в яких особа вчиняє суспільно небезпечне діяння у стані неосудності стосовно такої особи застосовуються примусові заходів медичного характеру, які покаранням не є. Такі заходи застосовуються з метою лікування неосудної особи.

За таких обставин, визнати обґрунтованими наведені мотиви суду колегія суддів не може, оскільки встановлення відповідності зазначених в клопотанні відомостей не належить до повноважень суду під час підготовчого судового засідання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що, повертаючи клопотання прокурору з вищевказаних підстав, суд вийшов за межі тих питань судового провадження, які вирішуються у підготовчому судовому засіданні, а відтак посилання суду першої інстанції на порушення вимог ст. 291, 292 КПК України, як на підставу повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, є необґрунтованими.

Окрім того, Криничанським районним судом Дніпропетровської області 15 червня 2023 року ухвалою суду вказане клопотання прокурора було задоволено та застосовано щодо ОСОБА_7 примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до спеціального закладу з надання психіатричної допомоги зі звичайним закладом.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 05.10.2023 вказане рішення суду першої інстанції було скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції, з підстав допущення судом істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, які полягали у нез`ясуванні обставин скоєння суспільно-небезпечного діяння, не проведенні повного порядку дослідження доказів у цьому кримінальному провадженні, необгрунтованості судового рішення рішення, й невідповідності рішення суду за змістом та формою вимогам ст. ст. 370, 513 КПК України та загальним засадам кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 415 КПК України висновки і мотиви, з яких скасовані судові рішення, є обов`язковими для суду першої інстанції при новому розгляді.

Однак, суд першої інстанції зазначених вимог кримінального процесуального закону, а також висновків та мотивів викладених в ухвалі колегії суддів апеляційного суду від 05.10.2023 року не дотримався.

Клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_7 , на думку колегії суддів, відповідає вимогам ст. 291-292 КПК, оскільки жодних недоліків, які б стосувалися неповноти, неправильності та відсутності необхідних відомостей в ньому або які були б пов`язані з невиконанням вимог ст. 291-292 КПК України, при розгляді апеляційної скарги встановлено не було, тому доводи прокурора заслуговують на увагу і підлягають задоволенню, а судове рішення підлягає скасуванню з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги прокурора щодо безпідставності повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру судом першої інстанції є обґрунтованими і підлягають задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням клопотання до суду першої інстанції для здійснення судового провадження.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу прокурора Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_10 - задовольнити.

Ухвалу Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2023 року про повернення клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру щодо ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 190 КК України скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4