н/п 1-кс/953/9827/23
"20" грудня 2023 р. м.Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
прокурора ОСОБА_2 ,
захисника адвоката ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Воронезької області Російської Федерації, громадянина РФ, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 (м.Богучар), командира взводу підвозу ПМП, 252-го гвардійського мотострілкового полку орденів Суворова та Олександра Невського 90-ї гвардійської танкової дивізії Центрального військового округу, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України,
18 грудня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про обрання в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.
24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який продовжений у встановлений законом порядку.
Так, у період часу, починаючи з березня 2022 територія Ізюмського району Харківської області була окупована збройними формуваннями РФ.
Орган досудового розслідування встановив, що 02 травня 2022 року у період часу з 22 години 00 хвилин до 22 години 30 хвилин, більш точний час не встановлений, ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, у порушення вимог ст.ст. 51, 75 Додаткового протоколу І та ст.ст. 3, 27, 32 Конвенції, обіймаючи посаду командира взводу, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, та передбачаючи їх наслідки, з метою пошуку уявних корегувальників вогню по позиціях ЗС РФ, маючи умисел, спрямований на незаконне позбавлення волі особи шляхом обмеження її пересування та подальше її незаконне утримання із застосуванням фізичного насильства, віддав наказ невстановленим слідством особам з числа підлеглих військових ЗС РФ, на незаконне проникнення до житла ОСОБА_8 із застосуванням фізичного насильства стосовно.
Так, на виконання злочинного наказу ОСОБА_6 невстановлені слідством особи з числа військовослужбовці ЗС РФ у кількості не менше 8 осіб приїхали за адресою, де мешкав ОСОБА_8 - АДРЕСА_3 , та здійснили постріли з автоматичної зброї у ворота, внаслідок чого пошкодили механічний замок на них та проникли на територію домоволодіння.
Після чого ОСОБА_8 вийшов з домоволодіння та, піднявши руки угору, попросив не стріляти у нього та запитав, що їм потрібно, на що ОСОБА_6 відповів, що вони шукають коригувальника вогню та, діючи умисно, з метою завдання особливо болісних фізичних страждань, завдав ОСОБА_8 удар прикладом автомата в ділянку грудної клітини та по спині.
Орган досудового розслідування встановив, що ОСОБА_6 разом з іншими військовослужбовцями ЗС РФ, перебуваючи на території домоволодіння, де мешкає ОСОБА_8 , здійснили огляд території та приміщень, що розташовані на вказані території, під час якого неодноразово завдав ОСОБА_8 тілесні ушкодження, після чого віддав наказ покинути територію.
Під час подальшого досудового розслідування встановлено, що 03 травня 2022 року у період часу з 17 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин ОСОБА_6 разом з іншими військовослужбовцями ЗС РФ приїхали на територію домоволодіння, де мешкає ОСОБА_8 , та наніс останньому численні удари в різні ділянки тіла, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 болісні фізичні страждання.
30 листопада 2023 року у порядку ст. 276-278 КПК України складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України.
Отже повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, вручено у спосіб, передбачений для вручення повідомлень.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме:
- протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.01.2023;
- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 11.01.2023;
- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_8 від 22.02.2023;
- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 22.02.2023;
- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 27.01.2023;
- протокол проведення слідчого експерименту за участі ОСОБА_8 від 13.07.2023;
- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 26.05.2023;
- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 26.05.2023;
- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 26.05.2023;
- пояснення військовослужбовців РФ ОСОБА_6 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .
Слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, враховуючи той факт, що на наразі ще триває проведення слідчих (розшукових) дій. Також, існує ризик незаконного впливу на свідків, інших учасників у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, та ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить поведінка підозрюваного, що вказує на його безпринципність, жорстокість та виключну зухвалість в частині вчинення злочинів відносно мирних мешканців
Враховуючи викладене та з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення дій, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5ч. 1 ст. 177 КПК України, у органу досудового розслідування виникла необхідність звернутися до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора та слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дійшов такого висновку.
З долучених до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 перебуває на території держави-агресора Російської Федерації, тому йому неможливо вручити повістки про виклик особи з дотриманням вимог ст.ст. 111, 135, 278 КПК України. У зв`язку з цим повістки про виклик його як підозрюваного на 04,05 та 05 грудня 2023 року до СВ УСБ в Харківській області для вручення письмового повідомлення про підозру та для участі в слідчих і процесуальних діях опубліковані в газеті «Урядовий кур`єр» № НОМЕР_2 (7638) від ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, а також на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано.
08 грудня 2023 року слідчим 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_5 винесено постанову про оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_6 .
Положеннями ч. 1 ст. 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою слідчого 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_5 від 08 грудня 2023 року підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у державний та міжнародний розшук, оскільки під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Підставою для звернення з даним клопотання стало те, що в діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_6 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 438 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: даними заяви про вчинення кримінального правопорушення від 11.01.2023; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.01.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 11.01.2023; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_8 від 22.02.2023; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 22.02.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 27.01.2023; даними протоколу проведення слідчого експерименту за участі ОСОБА_8 від 13.07.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 26.05.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 26.05.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 26.05.2023.
У судовому засіданні стороною обвинувачення підтверджені ризики того, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років, або вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на те, що ОСОБА_6 на теперішній час перебуває на території РФ та має можливість продовжити вчинення злочинів проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку.
Також стороною обвинувачення підтверджений ризик того, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків, інших учасників у цьому кримінальному провадженні, оскільки наразі встановлено та допитано ряд свідків, які володіють інформацією про протиправну діяльність ОСОБА_6 .
Одночасно з цим, слідчий суддя вважає доведеним ризик того, що ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на теперішній час проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення місця знаходження предметів та документів, що мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, триває, такі документи не встновлені.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами
Так, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , який зареєстрований на території РФ, де наразі і перебуває, є військовослужбовцем РФ, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років.
Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що обставини, визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному кримінальному провадженні, обґрунтованість підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам є обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані та доведені слідчим та прокурором, при цьому підтверджуються матеріалами справи.
Слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а також відомості про особу підозрюваного в їх сукупності, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного вважає за необхідне обрати стосовно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування стосовно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, за яке, за умови визнання його винуватим, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років, що свідчить про високу суспільну небезпечність таких дій, умисно переховується від органу досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України.
Отже, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне обрати стосовно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.
Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
Оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, та наразі перебуває на території РФ, розмір застави слідчий суддя не визначає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя
У порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.
Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи, яка виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження звернутися до слідчого судді, суду для розгляду питання за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.
Зобов`язати слідчого 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_5 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_6 про тримання під вартою останнього.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним у той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1