Провадження № 1-кс/522/6305/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Приморської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження № 0000399 від 24.07.2023 року, відносно: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Молдови, громадянина Республіки Молдови, гагауза за національністю, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,-

У С Т А Н О В И В:

Слідчим відділенням відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000399 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

09.08.2023 року о 14 годині 50 хвилин (фактичний час затримання 12 година 40 хвилин 09.08.2023 року) ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

10.08.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон України порадами, вказівками, наданням засобів та усуненням перешкод, вчинене щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом обшуку; протоколами допиту свідків; оглядами предметів та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.

11.08.2023 року слідчим суддею Приморського районного суду міста Одеси підозрюваному ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 08.10.2023 року із визначенням застави у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 402 тисячі 600 гривень.

03.10.2023 року керівником Приморської окружної прокуратури м. Одеси продовжено строк досудового розслідування у кримінальному проваджені № 0000399 до 3-х місяців, тобто до 10.11.2023 року.

Завершити досудове розслідування до закінчення строку досудового розслідування стосовно ОСОБА_6 неможливо у зв`язку з необхідністю проведення слідчих дій, які невиконані у зв`язку із особливою складністю кримінального провадження.

У кримінальному провадженні необхідно виконати розсекречування негласних слідчих (розшукових) дії, які проводились у кримінальному провадженні, а також необхідності виконання вимог ст. 290 КПК України.

Слідчий зазначає, що У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, що він є громадянином Республіки Молдови, фактично проживає на території Республіки Молдови, джерела доходів для існування його не відомі.

Вищевказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 будучі обізнаний, що йому може бути призначена реальна міра покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою його уникнення, в тому числі шляхом виїзду на територію Республіки Молдова.

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, покази яких вказують на причетність до вчинення злочину саме ОСОБА_6 , тобто перебуваючи на волі може чинити тиск на свідків, що перешкоджатиме органу досудового розслідування у встановленні істини у провадженні та в повному обсязі всебічному дослідженні всіх доказів.

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_6 , може вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, так як офіційно не працевлаштований, джерела доходів для існування його не відомі.

Слідчий зазначає, що вказані обставини є підставами вважати, що до підозрюваного ОСОБА_6 з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків має бути продовжено строк дії запобіжного заходу - тримання під вартою. За вказаних обставин підстави для застосування до нього будь-якого іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, відсутні.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити.

Захисник заперечувала проти клопотання. Просила застосувати менш суворий захід не пов`язаний із позбавленням волі, а саме домашній арешт. Поставила під сумнів обґрунтованість перелічених у клопотанні ризиків.

Пояснив, що у його підзахисного наявне житло у м. Одесі на праві аренди, де, на його думку, ОСОБА_6 зможе виконувати обраний йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Також просила, у разі відсутності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити менший розмір застави, оскільки визначений її розмір на даний час є непомірним для її підзахисного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Вивчивши надані матеріали кримінального провадження, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора, адвоката, приходжу до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який карається позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна..

09.08.2023 року о 14 годині 50 хвилин (фактичний час затримання 12 година 40 хвилин 09.08.2023 року) ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

10.08.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон України порадами, вказівками, наданням засобів та усуненням перешкод, вчинене щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом обшуку; протоколами допиту свідків; оглядами предметів та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.

Слідчий суддя звертає увагу, на те, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Аналіз змісту повідомлення про підозру ОСОБА_6 , дає підстави вважати що висунута підозра містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності (пов`язаності) даної особи з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Таким чином, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Виходячи із наявних у слідчого судді матеріалів, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Слідчий суддя вказує, що обґрунтованість підозри встановлювалась під час вирішення питання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу та продовження такого.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

При вирішенні питання про існування ризиків, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, що він є громадянином Республіки Молдови, фактично проживає на території Республіки Молдови, джерела доходів для існування його не відомі.

Вищевказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 будучи обізнаним, що йому може бути призначена реальна міра покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою його уникнення, в тому числі шляхом виїзду на територію Республіки Молдова.

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, покази яких вказують на причетність до вчинення злочину саме ОСОБА_6 , тобто перебуваючи на волі може чинити тиск на свідків, що перешкоджатиме органу досудового розслідування у встановленні істини у провадженні та в повному обсязі всебічному дослідженні всіх доказів.

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_6 , може вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, так як офіційно не працевлаштований, джерела доходів для існування його не відомі.

Вважаю, що інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.

Викладені обставини, а також тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , свідчать про те, що підозрюваний, у випадку не продовження щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення відповідно, тобто про наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

Враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не вбачається за можливе, оскільки запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі не зможуть перешкодити вказаній особі покинути територію України та ухилятись від органів слідства та суду.

Запобіжний захід застосовується та продовжується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Мотивуючи неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено та задля його завершення необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій, які буде неможливо здійснити у разі ухилення підозрюваного від досудового розслідування при обранні відносно нього іншого запобіжного заходу.

Слідчий суддя також враховує, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 20 вересня 2023 року ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 11.08.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000399 від 24.07.2023 року відносно ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України - залишено без змін.

Доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, слідчий суддя визнає необґрунтованими, оскільки зазначені запобіжні заходи, з великою вірогідністю, можуть виявитися нездатними гарантувати запобігання встановленим ризикам, з огляду на обставини, зазначені вище.

Так, встановлено наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді зменшеної застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також те, що встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Ризики, які були враховані під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обрані, не зменшились та ще мають місце.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором надано достатні та переконливі дані, які вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та підтвердження відсутності обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а підстави для зміни запобіжного заходу, на які посилається адвокат, є недостатніми та передчасними в рамках вказаного кримінального провадження.

Виходячи з розглянутих матеріалів справи, слідчий суддя, саме на даному етапі досудового розслідування, не вбачає підстав для зміни розміру застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі сто п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 402 600 (чотириста дві тисячі шістсот) гривень, згідно ухвали суду від 11 серпня 2023 року.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи лише виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Приморської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження № 0000399 від 24.07.2023 року задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 09.11.2023 року, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі "Одеській слідчий ізолятор".

Розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду від 11.08.2023 року провадження по справі №522/15722/23, провадження №1-кс/522/5106/23, залишити без змін, тобто у розмірі сто п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 402 600 (чотириста дві тисячі шістсот) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , провадження по справі №1-кс/522/6305/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком до 09.11.2023 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1