Справа № 178/2570/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року слідчий суддя Криничанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №6 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області у кримінальному провадженні № 0000239 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, працездатного, але офіційно не працюючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 22.04.2022 року засудженого Криничанським районним судом Дніпропетровської області за ч.2 ст.185 КК України до позбавлення волі терміном на 2 роки, відповідно ст. 75, 76 КК України від відбуття покарання звільненого з випробувальним терміном 2 роки

за участі секретаря: ОСОБА_3 ,

прокурора: ОСОБА_4

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.357, ч.4 ст.185 КК України

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ВП №6 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до суду із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи 22.04.2022 року засуджений Криничанським районним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі терміном на 2 роки, відповідно ст. 75, 76 КК України від відбуття покарання звільнений з випробувальним терміном 2 роки, 09.08.2023 стосовно нього до Криничанського районного суду направлено обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000184 від 12.07.2023 за ч.4 ст. 185 КК України, таким чином маючи судимість, необхідних висновків для себе не зробив, повторно скоїв корисливі кримінальні правопорушення.

07.09.2023 близько 10:15 год, ОСОБА_2 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та розуміючи при цьому, що своїми діями здійснює незаконне привласнення чужого майна, поза волею власника, реалізуючи свій злочинний умисел, привласнив банківську карту АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 , яка є офіційним документом карткою виплат, який виданий банківською установою АТ «ОЩАДБАНК» на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після спільного розпиття спиртних напоїв.

За вказаним фактом 17.10.2023 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження №0000137 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.357 КК України.

Крім того, приблизно 07.09.2023 року приблизно о 14.00 годин, ОСОБА_2 достовірно знаючи про дію на території України воєнного стану, перебуваючи у приміщенні літньої кухні, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , здійснив таємне викрадення чужого майна, золотої каблучки, що належить ОСОБА_5 , з місця вчинення кримінального правопорушення разом вищевказаним майном зник, розпорядившись ним у подальшому на власний розсуд, заподіявши потерпілій майнову шкоду на загальну суму 2603,18 грн.

За вказаним фактом 08.09.2023 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження № 0000239 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

07.09.2023 в період часу з 14:25 по 17:31 год ОСОБА_2 , таємно заволодів чужими коштами у сумі 650,43 грн., а саме розраховуючись в продуктових магазинах безконтактною банківською карткою АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 , власником якої є ОСОБА_5 , завдавши майнової шкоди на суму 650,43 грн.

За вказаним фактом 17.10.2023 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження № 0000279 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17.10.2023 року прокурором Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури в Дніпропетровській області було прийнято рішення про об`єднання матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000239, №0000279, №0000137 в одне провадження за №0000239.

17.10.2023 року в ході проведення досудового розслідування по вказаним кримінальним провадженням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.357, ч.4 ст.185 КК України.

Прокурор, посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, просить обрати ОСОБА_2 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що є обґрунтована підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, за які передбачена реальна міра покарання, може продовжити злочину діяльність, не виключаються спроби підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, тиснути на свідків.

Слідчий в судовому засіданні посилаючись на тяжкість кримінального правопорушення, просить обрати ОСОБА_2 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки є ризики вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування, а в подальшому від суду, докази можливого тиску на свідків відсутні, кримінальні правопорушення вчиненні відносно однієї особи, з якою підозрюваний спільно розпивав спиртні напої.

Підозрюваний ОСОБА_2 , просить застосувати запобіжний захід на розсуд суду.

У відповідності до вимог ст.5 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість, жодна людина не може бути позбавлена волі інакше, ніж відповідно до процедури, встановленої законом. Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до викладених вимог кримінального процесуального закону, вислуховує доводи учасників судового провадження, належним чином досліджує фактичні обставини.

Так, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий або прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у його рішенні від 26.06.1991 р. у справі «Летельє проти Франції», попереднє ув`язнення не повинне бути передвісником наступного покарання у виді позбавлення волі та не може бути «формою очікування» обвинувального вироку.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі у його «пілотному» рішенні від 10.02.2011 р. у справі «Харченко проти України», рішенні від 29.09.2011 р. у справі «Третьяков проти України», рішенні від 06.11.2008 р. у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також, що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи приходжу до висновку, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. В судовому засіданні встановлено, що існує обґрунтована підозра ОСОБА_2 у скоєнні кримінальних правопорушень в період іспитового строку звільнення від відбування покарання за попереднім вироком суду, тобто наявний ризик скоювати інші кримінальні правопорушення. Однак, фактів ухилення його від явки до слідчого в судовому засіданні не встановлено, відсутні докази наявності ризику вчиняти тиск на свідків, не обґрунтовано слідчим та прокурором необхідність обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_2 , не надано доказів того, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Так, сам по собі факт вчинення інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень та ймовірність призначення йому реального покарання, не свідчить про недостатність застосування іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою. Підозрюваний проживає в АДРЕСА_1 в жилому будинку своєї матері разом з нею, тобто має постійне місце проживання, згідно характеристики старости Аульського старостинського округу за місцем проживання характерезується посередньо, працює за наймом, усних та письмових скарг з боку сусідів та мешканців смт.Аули не надходило, офіційно зареєстрований в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , що належить його батькам.

Враховуючи викладене вважаю, що клопотання підлягає задоволенню частково з обранням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини, вважаю, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_2 процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 194 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, проживаючого в АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 20:00 години до 07:00 години ранку.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_2 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області, прокурора Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, слідчого СВ ВП №6 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за першою вимогою;

2) не залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , крім випадків виклику слідчим, прокурором та судом;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Строк дії ухвали два місяці.

Виконання ухвали доручити ВП №6 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1