печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4805/24-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві скаргу командира військової частини № НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 25.09.2023 вих. № 18/1/926,-

В С Т А Н О В И В :

31.01.2024 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла вказана скарга, у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 25.09.2023 вих. № 18/1/926.

З матеріалів скарги вбачається, до командир військової частини НОМЕР_1 надіслав до Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони повідомлення № 18/1/926 від 25.09.2023 про обставини, що свідчать про вчинення військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 старшим сержантом ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, в якому вказано на необхідність внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, яке було скеровано до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві для прийняття правового рішення.

Щодо оцінки суті самого повідомлення командир військової частини НОМЕР_1 вважає, що в ньому вказано достатньо даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого слідчому необхідно прийняти рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР, а саме: в повідомленні описана подія, яка вказує на об`єкт даного злочину - проходження військової служби у встановленому порядку, об`єктивну сторону злочину - самовільне залишення військової частини або місця служби військовослужбовцем, суб`єктивну сторону злочину, що виражена у прямому умислі та суб`єкт злочину, - військовослужбовець строкової служби старший сержант ОСОБА_4 , що проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , що підтверджується долученим до повідомлення витягом із наказу командира військової частини НОМЕР_1 та рапортом, підписаним командиром підрозділу.

В обґрунтування змісту наданого повідомлення командиром військової частини НОМЕР_1 додано всі документи та відомості, а саме: витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 про зарахування в списки особового складу військової частини старший сержант ОСОБА_4 , рапорти командира підрозділу про обставини правопорушення, доповідь за фактом вчинення правопорушення військовослужбовцем з зазначенням його соціально-демографічних даних, що була подана відповідно до порядку, встановленого Наказом Міністерства оборони України № 604 від 29.11.2018, а також службову та медичну характеристики на військовослужбовця.

У рішенні заступника керівника Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_5 за вихідним № 9240зкп/к/11-04-22146/23 від 18.12.2023 вказується, що у зв`язку з малозначністю вчиненого старшим сержантом ОСОБА_4 кримінального правопорушення та змінами до ст.. 407 КК України, у діях останнього відсутній склад кримінального правопорушення.

Оскільки заявник відомостей, що дані заяви (повідомлення) від 25.09.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань не отримав, бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, щодо цього факту оскаржено до Печерського районного суду м. Києва.

Представник особи, в інтересах якої подано скаргу в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлявся належним чином. Командир військової частини № НОМЕР_2 полковник ОСОБА_6 до матеріалів скарги долучив клопотання про проведення судового засідання за його відсутності.

Представник Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність представника особи, яка звернулась зі скаргою та представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві. При цьому, слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26, 306 КПК України.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши скаргу, представника особи, в інтересах якої подано скаргу, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і є предметом оскарження в порядку ст.303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Таким чином, виходячи зі змісту ст.214 КПК України заява про кримінальне правопорушення повинна містити такі відомості.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним, приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Судовим розглядом встановлено, що командир військової частини № НОМЕР_2 полковник ОСОБА_6 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Проте, факти, викладені у скарзі та доданих до неї документів не свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про що повідомлено заявника листом від 18.12.2023 вих. № 9240зкп/к/ НОМЕР_3 .

Враховуючи вищевикладене, невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення особою, вказаною у скарзі та доданих до неї документів, відповідає вимогам діючого законодавства, а відтак слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст.214, 303-309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги командира військової частини № НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 25.09.2023 вих. № 18/1/926 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1