Справа № 308/304/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступника начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про відвід головуючої судді ОСОБА_5 від розгляду справи № 308/304/23 про обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (головуюча суддя ОСОБА_5 ) перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000245 від 05.07.2021 про обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

26.01.2024 заступником начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідування та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 до суду подано заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_5 , яку мотивовано тим, що головуючою суддею ОСОБА_5 уже здійснювався розгляд обвинувального акту у вказаному кримінальному провадженні після відводу судді ОСОБА_8 . За результатами підготовчого судового засідання ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.10.2023 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000245 від 05.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365 КК України повернуто прокурору. Рішення про повернення обвинувального акту мотивовано тим, що як вважає суд, обвинувальний акт не підлягає розгляду по суті, оскільки, на думку суду, такий складений без оголошення ОСОБА_6 підозри. В той же час, ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 18.12.2023 ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.10.2023, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000245 від 05.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 365 КК України, повернуто прокурору скасовано та призначено новий розгляд обвинувального акту в суді першої інстанції. Підставою скасування ухвали стало істотне порушення судом першої інстанції вимог кримінального процесуального закону при прийнятті рішення про повернення прокурору обвинувального акту. Як зазначено апеляційним судом, на стадії підготовчого судового засідання суд не вправі давати оцінку тим чи іншим доказам та процесуальним рішенням, прийнятим органом досудового розслідування, поєднаним з оцінкою доказів. Приймаючи рішення про повернення обвинувального акту з такої підстави як обвинувальний акт не підлягає розгляду по суті, оскільки на думку суду такий складений без оголошення ОСОБА_6 підозри, свідчить про наявність інших підстав, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 . Так, у судді ОСОБА_5 на стадії підготовчого судового засідання сформувалось внутрішнє переконання та правова позиція, що одному із обвинувачених не повідомлено у встановленому законом порядку про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. Наявність на стадії підготовчого судового засідання внутрішнього переконання та сформованої правової позиції у кримінальному провадженні свідчить про те, що суддя ОСОБА_5 не зможе бути об`єктивною, неупередженою та безсторонньою при подальшому розгляді вказаного провадження. З огляду на наведене, з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження, наявністю підстав, які викликають сумнів у неупередженості судді, об`єктивним вбачається відвід судді ОСОБА_5 . На підставі наведеного, просить відвести суддю Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від участі у розгляді кримінального провадження № 0000245 від 05.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. З ст. 365 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2024 року головуючою суддею з розгляду заяви про відвід судді визначено суддю ОСОБА_1 .

Розгляд заяви відкладався за клопотанням прокурора.

Прокурор в судовому засіданні підтримав заяву про відвід головуючої судді та просив задовольнити таку.

Обвинувачений ОСОБА_6 подав клопотання про розгляд заяви без його участі.

Обвинувачений ОСОБА_7 подав клопотання про розгляд заяви без його участі.

Захисник ОСОБА_9 подав заяву про розгляд заяви про відвід без його участі, не заперечує проти задоволення заяви про відвід.

Захисник ОСОБА_10 , належним чином повідомлений, у судове засідання не з`явився, заяв про відкладення не подав.

На розгляд відводу особа, якій заявлено відвід, не з`явилася, письмових пояснень не надала.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши заяву про відвід та інші подані документи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (ч. 1 ст. 75 КПК України).

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (Заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.10.2023 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000245 від 05.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365 КК України, повернуто прокурору. Ухвала про повернення обвинувального акту мотивовано тим, що обвинувальний акт не підлягає розгляду по суті, оскільки на думку суду такий складений без оголошення ОСОБА_6 підозри.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 18.12.2023 ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.10.2023, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000245 від 05.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365 КК України, повернуто прокурору, скасовано та призначено новий розгляд обвинувального акту в суді першої інстанції. Підставою скасування ухвали стало істотне порушення судом першої інстанції вимог кримінального процесуального закону при прийнятті рішення про повернення прокурору обвинувального акту. Як зазначено апеляційним судом, на стадії підготовчого судового засідання суд не вправі давати оцінку тим чи іншим доказам та процесуальним рішенням, прийнятим органом досудового розслідування поєднаним з оцінкою доказів.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст. 81 КПК у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд з прав людини також вказує, що необхідно перевірити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7серпня 1996 poку, п. 58).

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що за наявності зазначених обставин, висловлену позицію в ухвалі від 10.10.2023, участь судді ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні може викликати сумніви в об`єктивності та неупередженості судді, а тому з метою усунення будь-яких сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_5 при розгляді даного кримінального провадження заявлений відвід заступника начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 слід задовольнити.

Керуючись статтями 2, 3, 21, 75, 76, 80, 81, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву заступника начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про відвід головуючої судді ОСОБА_5 від розгляду справи № 308/304/23 про обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України задовольнити.

Матеріали судової справи передати на автоматичний розподіл для визначення іншого судді в порядку ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 14.02.2024.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1