233 № 233/5478/23
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

20 листопада 2023 року м. Костянтинівка

Слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Марганець Дніпропетровської області, українця, громадянина України, розлученого, з середньо-спеціальною освітою, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації, на особливий період, старшого бойового медика 3 самохідної артилерійської батареї 1 самохідного артилерійського дивізіону бригадної артилерійської групи військової частини НОМЕР_1 , молодшого сержанта, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2023 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідка та потерпілого.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 листопада 2023 року стосовно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 розташованому за адресою: АДРЕСА_2 на строк 60 діб.

21 листопада 2023 року по вищевказаному кримінальному провадженню спливають строки тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Водночас, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання доказів, у зв`язку з чим для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи; провести допит свідка ОСОБА_7 в порядку ст. 225 КПК України у судовому засіданні; отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-психіатричної експертизи; виконати з підозрюваним та його захисником, а також з потерпілим у кримінальному провадженні вимоги ст. 290 КПК України, тобто вчинити процесуальні дії для підготовки та направлення матеріалів кримінального провадження з обвинувальним актом до суду; підготувати обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні, реєстр матеріалів досудового розслідування; провести інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність під час досудового слідства.

На даний час, у зв`язку із неможливістю завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні в строк до 2-х місяців, у сторони обвинувачення виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 в межах досудового розслідування.

16 листопада 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 23 грудня 2023 року.

Слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування до 23 грудня 2023 року.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 спробує:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що підтверджується, тим що молодший сержант ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за яке передбачено понесення винною особою покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання.

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що підтверджується тим, що підозрюваний може вплинути на свідка ОСОБА_7 , оскільки останній знаходився на місці події під час вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також те, що злочин було вчинено із застосуванням фізичного насилля, що фактично становить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства. Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

На адресу суду захисник направив клопотання про долучення до матеріалів провадження копій документів та їх врахуванні при розгляді клопотання прокурора, а саме свідоцтво про народження підозрюваного та пенсійне посвідчення щодо його матері та довідки з лікарні, відповідно до якої матері зробили операцію, яку оплатив підозрюваний та вона потребує реабілітації, на яку повинен надати кошти ОСОБА_4 . Перебуваючи на гауптвахті останній знятий з грошового забезпечення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, заперечував з приводу клопотання захисника. Додав, що дійсно подане клопотання про допит свідка ОСОБА_7 було відкликане, але згодом повторно направлено та призначено до розгляду на 23 листопада 2023 року. Питання обґрунтованості підозри розглядалось слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, який визнав доведеною підозру стосовно ОСОБА_8 , з чим погодився й апеляційний суд. Додав, що з приводу тяжкості тілесних ушкоджень як підозрюваному так і потерпілому призначено СМЕ. Звернув увагу, що сторона захисту на підтвердження відсутності ризику впливу на свідків не надала докази щодо переведення вказаної особи до іншої частини.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що тяжкість покарання в майбутньому не може слугувати підставою для обрання виключного запобіжного заходу, на що неодноразово у своїх рішеннях акцентував увагу ЄСПЛ, ризики впливу на свідка ОСОБА_7 не доведено. Звернув увагу суду, що сторона обвинувачення звернулась з клопотанням до слідчого судді про допит свідка ОСОБА_7 в порядку ст. 225 КПК України, мотивувавши клопотання тим, що свідок є військовослужбовець та може загинути під час бойовий дій, жодних посилань на вплив на свідка з боку підозрюваного не зазначено. Пізніше це клопотання було відкликано, що свідчить на штучно створені докази впливу на свідка, на думку захисника. Щодо обґрунтованості підозри зазначив, що стороною обвинувачення не долучено жодного доказу щодо нанесення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому. Крім того підозрюваний наніс лише один удар з метою уникнення загрози щодо себе та побратима з боку потерпілого, який намагався дослати патрон у патронник, проте від незалежних від нього причин, йому це не вдалось, тобто мало місце необхідна оборона. Звертає увагу, що підозрюваний одразу намагався надати медичну допомогу, однак потерпілий відмовився, та ОСОБА_4 викликав швидку. Додав, що підозрюваний має винагороди, проходив служби з 2014 року, в той час, як потерпілий негативно характеризується за місцем служби. З огляду на наведене просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та задовольнити його клопотання, та змінити запобіжний захід у виді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід або застосувати альтернативний захід у вигляді застави стосовно ОСОБА_4 .

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував з приводу клопотання прокурора, підтримав клопотання захисника. Зазначив, що не згоден з кваліфікацією його дій та станом потерпілого, оскільки зазначено про хронічні хвороби, які не могли бути отриманими під час одного удару. Додав, що йому повезло, що патрон застряг в патроннику, наміру покалічити потерпілого в нього не було.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України 23 вересня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327.

23 вересня 2023 року о 16 год. 20 хв. підозрюваному ОСОБА_4 у присутності захисника ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що молодший сержант ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за призивом під час мобілізації, на особливий період та проходячи її на посаді старшого бойового медика 3 самохідної артилерійської батареї 1 самохідного артилерійського дивізіону бригадної артилерійської групи військової частини НОМЕР_1 , 22 вересня 2023 року приблизно о 20 год. 30 хв. перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння в місці тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_3 , під час спілкування на подвір`ї вищевказаного будинку, між ним та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 молодшим сержантом ОСОБА_10 виник словесний конфлікт під час якого, ОСОБА_4 завдав ОСОБА_10 один удар лівою долонею по обличчю, в свою чергу ОСОБА_10 завдав ОСОБА_4 один удар кулаком правої руки в ліве око. В цей час у конфлікт втрутився присутній військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 старший солдат ОСОБА_7 , який розборонив ОСОБА_4 та ОСОБА_10 .

Далі, в цей же день, приблизно о 22 годині 15 хвилин, молодший сержант ОСОБА_4 разом із старшим солдатом ОСОБА_7 прийшли на місце тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_4 , де в кухонній кімнаті знаходився ОСОБА_10 , який, побачивши ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , взяв в руки ввірену йому для службового користування 5,45 мм нарізну бойову вогнепальну зброю автомат Калашникова (АК-74) № НОМЕР_2 з приєднаним до нього магазином з бойовими припасами, ствол якої направив в бік останніх, та намагався дослати патрон у патронник. В цей час, ОСОБА_7 вихопив з рук ОСОБА_10 вищевказану вогнепальну зброю та кинув її на підлогу. Після чого, між ОСОБА_10 та ОСОБА_7 почалася обоюдна боротьба, під час якої, у молодшого сержанта ОСОБА_4 виник кримінальний протиправний умисел спрямований на завдання молодшому сержанту ОСОБА_10 тяжкого тілесного ушкодження.

Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір на завдання молодшому сержанту ОСОБА_10 тяжкого тілесного ушкодження, молодший сержант ОСОБА_4 , будучі в стані алкогольного сп`яніння, взяв в руки бейсбольну биту, яка знаходилась у куті кухонної кімнати, та завдав нею один удар по голові ОСОБА_10 .

Своїми умисними діями, безпосередньо спрямованими на заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, молодший сержант ОСОБА_4 заподіяв молодшому сержанту ОСОБА_10 відкриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку І ступеню, пневмоцефалія, перелом луски скроневої кістки праворуч з переходом на основу в ділянці соскоподібного відростку, забійну рану лобної області, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

16 листопада 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 23 грудня 2023 року.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.197 КПК України строї дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:

- протоколом огляду місця події від 23 вересня 2023 року, відповідно до якого на території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , в присутності понятих проведено огляд місця події під час якого зафіксовано обстановку вчиненого кримінального правопорушення, вилучено змиви речовини бурого кольору та предмет схожий на биту;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 23 вересня 2023 року відповідно до якого останній пояснив як між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 стався словесний конфлікт, а згодом, під час його боротьби з ОСОБА_10 . ОСОБА_4 наніс останньому удар битою;

- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_7 від 23 вересня 2023 року відповідно до якого останній на місці події детально розказав про конфлікт який стався між його товаришами по службі ОСОБА_4 та ОСОБА_10 під час якого ОСОБА_4 наніс ОСОБА_10 удар битою по голові;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 23 вересня 2023 року відповідно до якого останній розказав при яких обставина наніс один удар битою по голові потерпілому;

- протоколом проведення слідчого експерименту від 23 вересня 2023 року проведеного за участю підозрюваного ОСОБА_4 , який в присутності захисника на місці події розказав та показав обставини спричинення ним тілесного ушкодження ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 23 вересня 2023 року відповідно до яких останній розповів за яких обставин ОСОБА_4 завдав йому тілесного ушкодження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України. При цьому висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_4 , в разі доведення його вини, за тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», Закону України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, тримання під вартою в ізоляторі тимчасового тримання повинно відбуватись на гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти відповідає особі підозрюваного ОСОБА_4 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідка та потерпілого, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного розлучений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, за місцем проходження військової служби характеризується позитивно, має на утриманні непрацездатну матір, яка перенесла операцію. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком до 23 грудня 2023 року в межах строку досудового розслідування.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_4 вчиненні злочину з застосуванням насильства, відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного і керуючись ст. 176-178, 183, 193-199, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід або застосування альтернативного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000327 від 23 вересня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Задовольнити клопотання слідчого про продовження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 23 вересня 2023 року, дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на умовах гауптвахти в межах строку досудового розслідування до 23 грудня 2023 року.

Копію ухвали направити начальнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 для організації виконання.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_4 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1