У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000129 від 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання: ТОВ «Орімі Трейд ЛТД» (), ТОВ «Ексімтрейд» (), що перебувають на рахунках, відкритих у АТ «Райффазен Банк»,АТ «Укргазбанк», АТ «Оксі Банк» у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000129 від 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

В обгрунтуання клопотання, зазначає, що досудове слідство здійснюється за матеріалами з ГУ «Д» ДЗНД СБ України, за фактом можливого розкрадання бюджетних коштів службовими особами ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання: ТОВ «Орімі Трейд ЛТД» (код ), ТОВ «Ексімтрейд» (), що здійснюють свою діяльність на території України, підзвітних ТОВ «Орімі Трейд», яка зареєстрована на території рф, з залученням до своєї протиправної схеми невстановлених в ході досудового розслідування службових осіб органів державної влади України; а також за фактом можливого фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади та можливою легалізацією (відмивання) доходів, одержаних злочинних шляхом службовими ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД» та за фактом вчинення легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, вчиненого в особливо великому розмірі, що вчинялися упродовж 2019-2022 років.

Так, під час досудового розслідування перевіряються обставини за яких ТОВ «Орімі Україна» (нова назва ТОВ «ТС Трейд», код ), є виробником чаю та кави, виробляє та продає чаї «Грінфільд», «Тесс», «Принцеса Нурі», «Принцеса Ява», «Принцеса Канді», «Принцеса Гіта» та каву «Жокей», «Jardin» та «Piazza del Caffe». Як зазначено на сторінці «Орімі Україна» в інтернеті компанія «Орімі Україна» багаторічний лідер українського ринку натуральних гарячих напоїв, український виробник чаю та кави.

Однак, фактичними власниками ТОВ «Орімі Україна» (ТОВ «ТС Трейд») є громадяни Російської Федерації ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Обидва вони є російськими відомими бізнесменами, входять до списку найбагатших громадян країни-агресора. ОСОБА_7 у 2019 році отримав нагороду президента рф «За заслуги перед Отечеством» II ступеня «за достигнутые трудовые успехи, активную общественную деятельность и многолетнюю добросовестную работу».

У цьому ж році з метою уникнення від застосування положень санкційного законодавства України вищевказаними особами було прийнято рішення щодо зміни структури власниківТОВ «Орімі Україна» (ТОВ «ТС Трейд»), в частині виходу зі складу засновників ООО «Орімі Трейд».

Тобто, з метою уникнення від застосування щодо нього обмежень, передбачених Законом України «Про санкції» до складу засновників підприємств, що зареєстровані на території України було включено компанію «Рімексо Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, вул. Діагору, Кермія Білдінг, кінцевим бенефіціаром якої є громадянин рф ОСОБА_8 , громадянку Великої Британії ОСОБА_9 , яка є родичкою фактичного власника ГК «Орими» ОСОБА_6 та громадянку Білорусії ОСОБА_10 .

З метою сталого отримання бюджетних коштів в умовах військового стану один і засновників та фактичний керівник ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») на території України ОСОБА_11 ймовірно лобіював включення підконтрольного підприємства до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 02 квітня 2022 № 203 «Про внесення змін до Переліку підприємств для забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» під номером 245, внаслідок чого ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») доведена розпорядникам бюджетних коштів у якості рекомендованого постачальника для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

При цьому, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зберігають вирішальний вплив та управлінський контроль за діяльністю ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»). Істотна частина прибутків отриманих від фінансово-господарської ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ймовірно скеровується фактичним власникам ГК «Орімі Трейд», які знаходяться на території рф та сплачують податки, збори та інші загальнообов`язкові платежі до бюджету рф, з якого фінансуються, у тому числі видатки на оборонну та правоохоронні сфери.

Крім того встановлено, що один і засновників та фактичний керівник ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») на території України ОСОБА_11 , документований паспортом громадянина рф № НОМЕР_1 , отримує дивіденди від фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), зокрема, у 2021 році на рахунки ОСОБА_11 із призначенням платежу «дивіденди» проведено чотири транзакції на загальну суму 17 755 650 грн., на рахунки «RIMEXO LIMITED Diagorou 4 office 601 Nicos» встановлено проведення дев`ятнадцяти транзакцій на загальну суму 5 551 311, валюти операції «978» та «840», зокрема 2 740 018,19 євро та 2 811 293,19 дол. США, які в подальшому скеровуються фактичним власникам, які перебувають у рф.

Також встановлено, що ТОВ «Орімі Україна» перераховувало кошти в рамках зовнішньоекономічних контрактів на рахунки ООО «Орими трэйд», зокрема, у період з 18.06.2021 по 17.02.2022, між вказаними контрагентами було проведено 3 транзакції на загальну суму 1 234 795 рос.руб.

Додатково встановлено, що продукція, виготовлена підприємствами, які підконтрольні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на території рф, реалізовувалась на тимчасово окупованій території Херсонської області. Зокрема, на гуртову базу у м. Херсон, по вул. Некрасова, 2, з тимчасово окупованої території АР Крим завозилась продукція ООО «Орими трэйд», виготовлена на території рф, з метою її подальшої реалізації на тимчасово окупованій території України.

Крім того, Антимонопольний комітет України за результатами розгляду справи оштрафував ТОВ «ОРІМІ УКРАЇНА» (актуальна назва ТОВ «ТС ТРЕЙД») на 80 000 000 грн за порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбачене статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», а саме, про повідомлення неповних відомостей про непов`язаність кінцевого бенефіціарного власника компанії з російською федерацією. Зокрема, під час розслідування було встановлено факт наявності родинних зав`язків між ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Таким чином, службові особи комерційних структур, які фактично підконтрольні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 продовжують здійснювати дії на шкоду національній безпеці України реалізуючи товарно-матеріальні цінності підконтрольні ТОВ «ТС Трейд», ТОВ «Ексімтрейд», ТОВ «Орімі Трейд ЛТД», управління якими вищевказані особи здійснюють через комерційну структуру-нерезидента «RIMEXO LIMITED» (Кіпр) та громадянина рф ОСОБА_11 .

Водночас, за результатами аналізу фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД» у період з 01.01.2019 по 31.12.2022 із ТОВ «БДЕ» () та ТОВ «Едмікс Продакшн» (), які рішенням комісії ДПС віднесено до підприємств з ознаками «ризиковості», у яких по ланцюгу постачання встановлено невідповідність придбаних та реалізованих товарів/послуг, можливо була спрямована на штучне створення первинних бухгалтерських документів, які були підставою для формування витрат та податкового кредиту з ПДВ у бухгалтерському обліку ТОВ «ТС Трейд» на загальну суму 28,8 млн. грн. (у т.ч. ПДВ 4,8 млн. грн.), можливо з метою подальшої легалізації ( відмиванню) таких коштів/доходів.

Вказана інформація підтверджується відомостями, зафіксованими у протоколах допиту свідків та іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, зокрема, отриманими у ході виконання доручення прокурора щодо проведення слідчих дій.

Таким чином, ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») має відношення до російського капіталу, а його діяльність на території України може бути спрямована на шкоду державній безпеці.

Одночасно з тим, встановлено, що ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ( Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а,) відкрито рахунки у АТ "РАЙФФАЙЗЕН БАНК" у м.Києві (МФО 380805):

НОМЕР_2 українська гривня;

НОМЕР_3 українська гривня;

НОМЕР_4 долар США;

НОМЕР_5 євро;

НОМЕР_6 українська гривня;

НОМЕР_7 російський рубль;

НОМЕР_8 українська гривня;

НОМЕР_9 євро;

НОМЕР_10 долар США.

Також встановлено, що ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ( Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а,) відкрито рахунки у АБ "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478):

НОМЕР_11 українська гривня;

НОМЕР_12 долар США;

НОМЕР_12 євро;

НОМЕР_12 українська гривня.

Крім того встановлено, що Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ( Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а,) відкрито рахунки у АТ «ОКСІ БАНК» (МФО 325990):

НОМЕР_13 українська гривня;

НОМЕР_14 українська гривня;

НОМЕР_15 українська гривня;

НОМЕР_16 українська гривня;

НОМЕР_17 українська гривня.

З урахуванням викладеного, зважаючи на можливу втрату активів ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), вчинення дій посадовими особами вищевказаного товариства на шкоду державній безпеці України вважає за необхідне накласти арешти на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у Акціонерному товаристві «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», Акціонерному банку "УКРГАЗБАНК" та Акціонерному товаристві «ОКСІ БАНК».

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, та просив задовольнити у повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна, яке не має статусу тимчасово вилученого, та з метою забезпечення арешту майна, згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як встановлено слідчим суддею, Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000129 від 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

Під час досудового розслідування, постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 14.11.2023, грошові кошти, які належать ТОВ «ТС Трейд» та перебувають на рахунках, відкритих у банківських установах,визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказані грошові кошти можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на грошові кошти, які належать ТОВ «ТС Трейд» (), що перебувають на рахунках, відкритих у банківських установах, а тому клопотання підлягає задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000129 від 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000129, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України, а саме на грошові кошти, які належать ТОВ «ТС ТРЕЙД» (попередня назва ТОВ «Орімі Україна», код , місцезнаходження: Україна, 07454, Київська обл., Броварський р-н, село Требухів, вулиця Броварська, будинок 27 А), та знаходяться на банківських рахунках у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні, в сумі коштів, що вже надійшли на такі рахунки та/або надійдуть у майбутньому на банківські рахунки, які відкрито в:

Акціонерному товаристві "РАЙФФАЙЗЕН БАНК" у м. Києві (МФО 380805), та які знаходяться на наступних рахунках:

-НОМЕР_2 українська гривня;

-НОМЕР_3 українська гривня;

-НОМЕР_4 долар США;

-НОМЕР_5 євро;

-НОМЕР_6 українська гривня;

-НОМЕР_7 російський рубль;

-НОМЕР_8 українська гривня;

-НОМЕР_9 євро;

-НОМЕР_10 долар США;

Акціонерному банку "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478), та які знаходяться на наступних рахунках:

-НОМЕР_11 українська гривня;

-НОМЕР_12 долар США;

-НОМЕР_12 євро;

-НОМЕР_12 українська гривня;

Акціонерному товаристві «ОКСІ БАНК» (МФО 325990), та які знаходяться на наступних рахунках:

-НОМЕР_13 українська гривня;

-НОМЕР_14 українська гривня;

-НОМЕР_15 українська гривня;

-НОМЕР_16 українська гривня;

-НОМЕР_17 українська гривня,-

із забороною розпорядження та користування, тобто з забороною здійснення будь-яких видаткових операцій.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН