Справа № 375/103/22 Головуючий в суді 1-ї інстанції - ОСОБА_1
Провадження №11-кп/824/3410/2023 Доповідач у суді 2-ї інстанції - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду

кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 22 листопада 2022 року, якою відносно виправлено описку у вироку Рокитнянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2022 року щодо ОСОБА_8 , -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22 листопада 2022 року виправлено описку у вироку Рокитнянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2022 року, яким ОСОБА_8 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, допущену у мотивувальній його частині в розділі "Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений" де зазначено, що "суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок", зазначивши правильно "суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок".

Своє рішення суд мотивував тим, що при винесені вироку, було допущено описку, зокрема у розділі "Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений" зазначено, що "суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок". Натомість має бути зазначено "суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок". Суд з власної ініціативи порушив питання виправлення описки в зазначеному вироку. Враховуючи те, що у судовому засіданні знайшло своє підтвердження допущення описки в мотивувальній частині зазначеного вироку, суд вважає, що вказана описка підлягає виправленню.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, заступник керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор зазначає, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність.

Прокурор звертає увагу, що суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення».

Наголошує, що можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Також звертає увагу, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Зауважує, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

У даному випадку суд, змінивши власний вирок в частині правової кваліфікації дій обвинуваченого, змінив кваліфікуючу ознаку з «проникнення до житла» на «проникнення у інше приміщення», чим порушив, на думку прокурора, принцип незмінності судового рішення, перебравши на себе виключне повноваження суду апеляційної інстанції.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, яка підтримала апеляційну та просила її задовольнити, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

При цьому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22.11.2022 року виправлено описку, допущену судом в резолютивній частині вироку у вироку Рокитнянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2022 року, яким ОСОБА_8 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, допущену у мотивувальній його частині в розділі «Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений» де зазначено, що «суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок», зазначивши правильно «суд кваліфікує дії ОСОБА_8 за ч.3 ст.185 КК України - вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення, а саме таємного викрадення майна потерпілої ОСОБА_9 на суму 1109 гривень 66 копійок». Натомість, ухваленим рішенням суд фактично допустив втручання у сутність уваленого вироку.

Колегія суддів вважає, що постановлення судом першої інстанції 22.11.2022 року ухвали про виправлення описки, якою у мотивувальній частині вироку фактично було змінено правову кваліфікацію дій обвинуваченого, а саме суд першої інстанції змінив кваліфікуючу ознаку з «проникненням до житла» та «проникнення у інше приміщення» не може бути визнано виправленням допущеної у вироку описки, а за своєю суттю фактично є зміною вироку у позапроцесуальному порядку.

Вказані порушення суду першої інстанції є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, яке, відповідно до п.3 ч.1 ст. 409 КПК України, є підставою для скасування судового рішення.

За наявності викладеного, ухвала Рокитнянського районного суду Київської області від 22 листопада 2022 року не може визнаватись законною та обґрунтованою, а тому вона підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 22 листопада 2022 року про виправлення описки у вироку Рокитнянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2022 року щодо ОСОБА_8 скасувати.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді ____________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4