Провадження №: 1-кс/755/3466/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" жовтня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003642 від 23.10.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Сокаль, Сокальського р-ну, Львівської обл., українцю, громадянину України, з профільною середньою освітою, неодруженому, безробітному, без місця реєстрації та проживання у м. Києві, РНОКПП НОМЕР_1 , раніше судимому

-10.07.2020 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч.1 ст.121 КК України, до 5 років позбавлення волі, на підставі ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 06.10.2023 року звільнений 16.10.2023 умовно - достроково з невідбутим строком на 1 рік 7 місяців 9 днів,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 23.10.2023, приблизно о 07 год. 00 хв., ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом із ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебували за адресою: АДРЕСА_1 на території покинутого дитячого садку.

У цей час, до кімнати де перебував ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зайшов раніше знайомий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який напередодні мав словесний конфлікт із ОСОБА_8 , та запропонував вжити алкогольні напої останньому, при цьому, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння.

Так, у цей момент, у ОСОБА_4 на ґрунті раніше виниклого конфлікту з ОСОБА_8 , виник злочинний умисел направлений на умисне спричинення смерті останньому.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне спричинення смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, дістав зі свого одягу предмет схожий на ніж та тримаючи його в правій руці, наніс один цілеспрямований удар в область грудної клітини ОСОБА_8 , від якого настала смерть останнього.

Після чого, ОСОБА_4 із місця вчинення кримінального правопорушення зник в невідомому напрямку.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст.115 КК України.

23.10.2023 року об 11 годині 10 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст.208 КПК України відразу після вчинення кримінального правопорушення.

23.10.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами - допиту свідків, обшуку, огляду місця подій, слідчого експерименту, іншими доказами в їх сукупності.

Разом із тим, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , у порядку ст.206 КПК України, подав скаргу на незаконне затримання останнього, з посиланням на те, що були відсутні передбачені законом підстави для затримання підозрюваного.

Прокурор проти вказаної скарги заперечував посилаючись не те, що очевидцем вказаної події була співмешканка потерпілого, яка і вказала на підозрюваного, як на особу, яка щойно вчинила злочин.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши підозрюваного та його захисника, які просили відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вважають його необґрунтованим, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Із досліджених матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України, є особливо тяжким злочинам, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до п?ятнадцяти років, враховуючи дані про особу підозрюваного, який не має місця реєстрації та проживання в Україні, не працює, неодружений, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав визначати розмір застави підозрюваному, оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

Щодо скарги адвоката ОСОБА_6 , на незаконне затримання підозрюваного ОСОБА_4 , у порядку ст.206 КПК України, то статтею 208 КПК України передбачено, що уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України; 4) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого статтями 255, 255-1, 255-2 Кримінального кодексу України.

Із положень ст.206 КПК України випливає, що якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, він зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу. Якщо до доставлення такої особи до слідчого судді прокурор, слідчий звернеться з клопотанням про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний забезпечити проведення у найкоротший строк розгляду цього клопотання.

Згідно ч.2 ст.8, ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовуються з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Із норми ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Як вбачається із протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.10.2023 року, старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003642 від 23.10.2023 року, 23.10.2023 року о 13 годині 20 хвилин у приміщенні кабінету №304 Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, у присутності захисника ОСОБА_6 фактично затримав 23.10.2023 року об 11 годині 10 хвилин ОСОБА_4 на підставі ст.208 КПК України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_9 23.10.2023, приблизно о 07 год. 00 хв., вона разом із потерпілим лежали у своїй кімнаті, а ОСОБА_4 підійшовши до останнього впритул наніс один удар ножем в область грудної клітки, після чого пішов з будівлі.

У даному випадку, слідчий, який був вільним у використанні своїх прав у спосіб та межах передбачених КПК України, дотримався вимог п.2 ч.1 ст.208 КПК України, затримав підозрюваного ОСОБА_4 безпосередньо після вчинення злочину, оскільки очевидець вказує на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин, відтак слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_6 .

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206, 208, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про незаконне затримання та звільнення особи з-під варти відмовити.

Клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ.

Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_4 не більше 60 днів з моменту його затримання - до 21 грудня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя