Справа № 650/2652/23
провадження №1-кс/650/59/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2024 року смт Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків Васильківського району Київської області, громадянина України, із вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не депутата, раніше не судимого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, розвідника 2 розвідувального взводу розвідувальної роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат».

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 лютого 2024 року включно. З урахування характеру вчиненого злочину, який спричинив загибель людини, просить застосувати запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність продовження обраного щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий посилається на те, що раніше заявлені ризики, передбачені у пунктах 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які до цього часу продовжують існувати не зменшились і не втратили своєї актуальності.

На судовому засіданні прокурор наполягав на обґрунтованості клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків та їх не зменшення достатньо для продовження раніше обраного щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Підстав для зміни вказаного запобіжного заходу він не вбачає, оскільки тримання підозрюваного під домашнім арештом, з огляду на обставини справи, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти встановленим ризикам.

На судовому засіданні слідчий також підтримав подане клопотання, просив його задовольнити. Додатково пояснив, що відносно підозрюваного необхідно ухвалити рішення про продовження строку дії обраного запобіжного заходу, з огляду на ті ризики, які були встановлені судом та які наразі не зменшилися.

На судовому засіданні підозрюваний пояснив, що він заперечує проти клопотання прокурора та просить змінити запобіжний захід у виді тримання під вартою на домашній арешт, з направленням його за місцем проживання.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора зазначивши про необґрунтованість вказаних у ньому ризиків та достатність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з частиною першою статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з частиною третьою статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з частиною третьою статті 199 КПК України строк клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з частиною п`ятою статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003371 від 15 листопада 2023 року, повідомленням про підозру від 15 листопада 2023 року, яке було вручене останньому 15 листопада 2023 року. 10 січня 2024 року постановою керівника Херсонською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців до 15 лютого 2023 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 15 листопада 2023, близько 01 години 30 хвилин, перебуваючи у районі виконання завдань за призначенням, знаходячись в кімнаті літньої кухні за адресою: АДРЕСА_3 , вільний від виконання обов`язків військової служби час, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин до солдата ОСОБА_8 , переслідуючи прямий умисел, направлений на протиправне позбавлення життя особи, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, взяв до рук ввірений йому у службове користування 5,45 мм автомат АК-74 № НОМЕР_2 , 1988 року виготовлення, та спрямувавши його у напрямку ОСОБА_8 здійснив множинні постріли, частина з яких влучила у ОСОБА_8 , внаслідок чого останній помер на місці.

Такі дії ОСОБА_9 кваліфіковані за частиною першою статті 115 КК України, як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри підтверджується такими доказами:

протоколом огляду місця події від 15.11.2023, у ході якого було зафіксовано місце вчинення кримінальних правопорушень за адресою: АДРЕСА_3 , та вилучено предмети, що можуть містити сліди вчинення вказаного кримінального правопорушення, зокрема автомат АК-74 № НОМЕР_3 , 1988 року випуску, 38 стріляних гільз калібру 5,45 мм, кулю калібру 5,45 мм, магазини до АК, патрони калібру 5,45 мм, та одяг загиблого ОСОБА_8 ;

протоколом огляду від 15.11.2023, у ході якого було вилучено автомат АК 74 № НОМЕР_2 , 1988 року випуску, магазини до АК та патрони калібру 5,45 мм;

показаннями свідка ОСОБА_10 , відповідно до яких 15.11.2023, в період часу з 01.00 год. по 01.30 год., він особисто бачив, як в приміщенні літньої кухні за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_11 на позивний « ОСОБА_12 » здійснив 6-7 пострілів зі свого автомата по ногам військового з позивним « ОСОБА_13 », про те жодного разу так і не влучив. При цьому « ОСОБА_12 » говорив «Сугробу»: «Якщо ти мене не випустиш, то я тебе застрелю». Приблизно через 20 хвилин після цього, ОСОБА_10 почув автоматну чергу, після чого у літній кухні виявив «Сугроба» мертвим на підлозі;

показаннями свідка ОСОБА_14 , відповідно до яких 15.11.2023, близько 03.00 години, до нього додому прийшов військовослужбовець з позивним « ОСОБА_12 », який під час спілкування йому зізнався у тому, що застрелив свого побратима;

показаннями свідка ОСОБА_15 , відповідно до яких 15.11.2023 він забирав із домоволодіння ОСОБА_16 . ОСОБА_5 , та останній повідомив, що під час сварки здійснив вбивство ОСОБА_8 ;

показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до яких він вину у вчиненні вбивства ОСОБА_8 визнав в повній мірі, та щиро у цьому розкаюється;

висновком експерта №74-МК, відповідно до якого при досліджені футболки та штанів (одяг трупа ОСОБА_8 ) виявлені пошкодження на задній поверхні футболки- шість вхідних кульових пошкоджень. На передній поверхні футболки виявлені вихідні кульові пошкодження. Пошкодження спричинені кулями, до складу яких входили сполуки міді. Постріли здійснені з близької дистанції в межах дії супутніх продуктів пострілу. На штанах на задній поверхні - два вхідних кульових пошкодження. На передній поверхні штанів- два вихідних пошкодження. Не виключено, що штани не є першою слідоприймаючою поверхисю і виганикулі потрапиу поду коколження через футболку.

висновком експерта №КСЕ-19/115-23/16556 від 08.12.2023, відповідно до якого: 1) наданий на дослідження предмет є 5,45 - мм автоматом Калашникова "АК-74", № НОМЕР_2 1988 року виготовлення, виробництва "Іжевського машинобудівного заводу. Даний автомат виготовленим промисловим способом та є придатним до стрільби; 2) надані на дослідження 38 гільз стріляні з наданого на експертизу 5,45 - мм автомата Калашникова "АК-74", № 5 року виготовлення;

висновком експерта №СЕ-19/122-23/4399-ФХВР від 21.12.2023 відповідно до якого: У складі нашарувань на поверхні наданої на дослідження куртки (вилученої в ході затримання ОСОБА_5 ) виявлено сліди нітрат-іонів та дифеніламіну (стабілізатора нітроцелюлозних порохів).Наявність нітрат іонів тa дифеніламіну (стабілізатора нітроцелюлозних порохів) характерна для продуктів пострілу бездимним (нтроцелюлозним) порохом. У складі нашарувань на поверхні наданих на дослідження рукавиць (вилучених в ході затримання ОСОБА_5 ) виявлено сліди нітрат-іонів та дифеніламіну (стабілізатора нітроцелюлозних порохів). Наявність нітрат іонів тa дифеніламіну (стабілізатора нітроцелюлозних порохів) характерна для продуктів пострілу бездимним (нтроцелюлозним) порохом;

іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, дійшов висновку, що повідомлена підозрюваному підозра у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про можливу причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

З ухвали слідчого судді Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 15 листопада 2023 року встановлено, що стосовно підозрюваного було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, з метою запобігти ризикам передбаченим пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України. Строк дії ухвали визначено до 13 січня 2024 року включно.

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжує існувати та не зменшився, адже останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризиком можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, є те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке, згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжких та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років), дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення продовжує існувати та не зменшився, адже останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 може вжити заходів щодо їх знищення, переховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які ще не були вилучені та які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення підозрюваним, що, в свою чергу, неминуче призведе до втрати матеріальних слідів злочину.

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення впливу підозрюваним на свідків та потерпілих з метою надання ними недостовірних показань продовжує існувати та не зменшився, адже останній може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_5 будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під загрозою можливого покарання, беручи до уваги характер та обставини, суспільну небезпеку злочинів, може незаконно впливати, як безпосередньо так і опосередковано на свідків або інших осіб, які встановлюються, а саме інших співслужбовців, знайомих, шляхом залякування, підкупу, шантажу, погроз, а також примусити вже допитаних свідків змінити покази на свою користь до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню.

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином продовжує існувати та не зменшився, адже останній може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підтвердженням вказаного ризику є те, що ОСОБА_5 під час дії на території України воєнного стану, з метою створення перешкод досудовому слідству, може зникнути з місця постійного мешкання під виглядом термінового службового відрядження до іншої місцевості, у зв`язку з цим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності, існують ризики переховування останнього у такий спосіб від органів досудового розслідування та суду. Також, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (штучне затягування досудового розслідування; розголошення відомостей результатів досудового розслідування, що призведе до його неповноти, втрати доказів вини підозрюваного тощо).

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним вчинення іншого кримінального правопорушення продовжує існувати та не зменшився, адже останній може вчинити інше кримінальне правопорушення. Оскільки ОСОБА_5 є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_4 , може вчинити кримінальні правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби, зокрема пов`язане з ухиленням від обов`язків проходження військової служби, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Також з матеріалів кримінального провадження вбачається, що з метою встановлення усіх обставин, що підлягають з`ясуванню проведено низку слідчих та процесуальних дій, прийнято процесуальні рішення.

Проте, органу досудового розслідування ще необхідно встановити ряд обставин вчинення кримінального правопорушення та провести значний обсяг слідчих дій направлених на пошук нових доказів скоєного злочину.

Так, на даний час на виконанні експертів Миколаївського НДЕКЦ МВС України перебуває судово молекулярно-генетична експертиза, призначена постановою слідчого від 16.12.2023 року, які згідно відмітки на супровідному листі надійшли на виконання до установи 24.12.2023 року.

Також на виконанні експертів Херсонської філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України» перебуває амбулаторна судово-психіатрична експертиза, призначена постановами слідчого від 04.12.2023 року, яка згідно відмітки на супровідному листі надійшли на виконання до установи 06.12.2023 року.

Результати зазначених експертиз мають суттєве значення у провадженні та без їх висновків неможливо завершити досудове розслідування у даному провадженні.

Вищевказані слідчі та процесуальні дії неможливо провести раніше у зв`язку із завантаженістю експертних установ, яка зумовлена великою кількістю призначених експертиз, у зв`язку з повномасштабним вторгненням країни-агресора (рф) на території України.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що наведені вище ризики, які були підставою для обрання стосовно підозрюваного вказаного запобіжного заходу продовжують існувати та не зменшилися, а завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою неможливо з об`єктивних причин, слідчий суддя дійшов висновку, що подальше тримання підозрюваного під вартою є виправданим.

При продовженні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; перебування його на службі в ЗСУ; репутацію підозрюваного, який характеризується посередньо, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Вимоги захисника та підозрюваного щодо зміни діючого запобіжного заходу на домашній арешт позбавлені переконливого обґрунтування, адже заявляючи про це вони посилалися виключно на відсутність ризиків, які були при розгляді клопотання встановлені. Стороною захисту також не було наведено обставин, які б свідчили про можливість забезпечення встановлених ризиків запропонованим запобіжним заходом.

Визначаючи строк дії відповідного запобіжного заходу слідчий суддя, керуючись положенням частини третьої статті 197 КПК України, виходить зі строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, який прокурором продовжено до 15 лютого 2024 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою застосований стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 37 діб, без застосування застави.

Строк дії ухвали до 15 лютого 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15 січня 2024 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1