Справа №: 398/755/24
провадження №: 1-кс/398/342/24
УХВАЛА

Іменем України

"19" лютого 2024 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , старшого слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 17.02.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, пенсіонера, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частини 1 статті 115 КК України

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

У провадженні слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області знаходиться кримінальне провадження № 0000260 від 17.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 лютого 2024 року близько 23 годин 50 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у квартирі АДРЕСА_2 , в стані алкогольного сп`яніння. В цей час у кімнаті чергового по гуртожитку перебував у добовому наряді головний сержант ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме відпочивав, лежачи на дивані. Перебуваючи за місцем свого мешкання у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел на вбивство ОСОБА_7 , з мотивів раніше виниклих між ними неприязних відносин. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, обравши знаряддям вбивства два кухонних ножі, які взяв у приміщенні кухні, вийшов у коридор та направився в бік кімнати відпочинку чергового, де відпочивав потерпілий ОСОБА_7 . Зайшов до кімнати відпочинку чергового гуртожитку, яка була відчинена, де на дивані відпочивав ОСОБА_7 , ОСОБА_5 тримаючи в обох руках кухонні ножі, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс двома ножами не менше п`яти цілеспрямованих ударів в особливо важливі органи людини, а саме: в грудну клітину та черевну порожнину потерпілого ОСОБА_7 , спричинивши потерпілому тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого ножового поранення грудної клітини справа з пораненням правої легені, травматичний гемопневматоракс справа, проникаючого ножового поранення живота з пораненням тонкого кишківника, дотичні поранення правого плеча, правого стегна та 2,3,4 пальців правої кисті, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які є небезпечними для життя в момент спричинення.

Після чого, ОСОБА_5 пішов до своєї квартири, а сусіди викликали поліцію та швидку медичну допомогу. В подальшому ОСОБА_7 доставлений до КП «Центральна міська лікарня міста Олександрії» Олександрійської міської ради Кіровоградської області для надання медичної допомоги.

Оскільки, потерпілому ОСОБА_7 вчасно надано медична допомогу та останній залишився живий, то умисні дії ОСОБА_5 щодо вбивства потерпілого не були закінчені з причин, які не залежали від його волі, тобто останній не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, незакінченому замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на думку слідчого є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, оскільки ОСОБА_5 вчинив незакінчений замах на вбивство, останній матиме змогу довести свій злочин до кінця та заподіяти смерть потерпілому ОСОБА_7 .

До судового засідання, на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному та його захиснику надані копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Старший слідчий СВ Олександрійського РВП ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала клопотання, посилаючись на обставини викладені в ньому, просить його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існує вірогідність того, що останній буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, адже він намагався втекти з місця події і був затриманий працівниками поліції вже за межами гуртожитку, де вчинив замах на вбивство ОСОБА_7 . Крім того, існують ризик того, що ОСОБА_5 спробує довести свій злочини до кінця, оскільки наразі невідомі мотиви вчинення ним правопорушення, в якому він підозрюється, а також ризик того, що з метою уникнення покарання перебуваючи на волі ОСОБА_5 спробує вплинути на свідків з метою уникнути покарання.

Підозрюваний ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснив, що події того дня він пам`ятає частково. Пам`ятає як випив 1,5 л. горілки, а потім ще 1,5 л. пива, та як наносив удари потерпілому ножем, і як повернувся до своєї кімнати, але далі нічого взагалі не пам`ятає . Він не може пояснити мотиви, які стали підставою для вчинення ним злочину. Просить не застосовувати стосовно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, він не має наміру переховуватись від органів дізнання та суду.

Захисник ОСОБА_6 просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання матері ОСОБА_5 , яка не заперечує проти цього.

Вислухавши пояснення слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини у рішення від 21 квітня 2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» у пункті 175 вказав, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Судом встановлено, що 17.02.2024 року органом поліції розпочато кримінальне провадження № 0000260 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 15 частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

Як свідчить витяг з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000260, 16.02.2024 року близько 23 годин 50 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи на першому поверсі вказаного гуртожитку, на грунті раптово виниклих неприязних відносин наніс ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , декілька цілеспрямованих ударів предметами схожими на кухонні ножі в область грудної клітини, черевної порожнини, що є життєво важливими органами, рук та ніг, спричинивши тим самим останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини справа з пораненням правої легені, травматичного гемопневматоракса справа, проникаючого ножового поранення живота з пораненням тонкого кишківника, дотичних поранень правого плеча, правого стегна та 2,3,4 пальців правої кисті, що є небезпечними для життя в момент їх заподіяння. Після чого ОСОБА_5 пішов з місця події, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, та ОСОБА_7 доставлено до лікарні для надання медичної допомоги.

Відповідно до копії довідки КП «ЦМП м.Олександрії» Олександрійської міської ради від 17.02.2024 року, до хірургічного відділення 17.02.2024 року поступив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з діагнозом: проникаюче ножове поранення грудної клітки справа з пошкодженням міжреберної артерії, правої легені. Правобічний гемопневматоракса. Проникаюче ножове поранення живота з пораненням тонкого кишківника. Ножові поранення правої кисті, лівого плеча та лівого стегна.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

17.02.2024 року о 15 год 10 хв ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 порушено з метою запобігання ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

Зібрані в ході досудового розслідування докази: витяг з ЄРДР №0000260 від 17.02.2024; рапорт інспектора СРПП Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 17.02.2024 року; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_10 від 17.02.2024 року; протокол огляду місця події від 17.02.2024 року, проведеного в період часу з 01 год 20 хв по 01 год 50 хв в будівлі і на прилеглій до неї території гуртожитку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 ; довідка КП «ЦМП м.Олександрії» Олександрійської міської ради від 17.02.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 17.02.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 17.02.2024 року; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 17.02.2024 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 17.02.2024 року, свідчать про наявність в діях ОСОБА_5 обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Окрім того, орган досудового розслідування вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість вчинення злочину та відповідальність, яку він може понести за нього, в разі обрання іншого запобіжного заходу в подальшому переховуватиметься від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності, а також вчинить нові кримінальні правопорушення, або продовжить кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення - незакінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, за яке законом передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до 10 років, що на думку слідчого судді саме по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Вказаний ризик додатково підвищується військовою агресією РФ проти України, та дією на всій території України воєнного стану, і у разі обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, в умовах діючого на теперішній час в Україні воєнного стану, стане неможливо здійснювати належний контроль правоохоронних органів за його поведінкою.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вина ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення, крім іншого, підтверджується також показами свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які є сусідами обвинуваченого по гуртожитку в якому відбулась подія кримінального правопорушення, і які судом безпосередньо не допитані, а тому існує висока ймовірність, що у разі не застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, він зможе незаконно впливати на вказаних свідків, з метою зміни наданих ними показів, які вказують на його провину у скоєнні злочину, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, злочин вчинив на грунті раптово виниклих неприязних відносин між ним та потерпілим ОСОБА_7 , тому слідчий суддя дійшов висновку про відсутність ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з тим, досудовим розслідуванням не встановлено мотиви вчинення ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення, останній в судовому засіданні також не зміг пояснити, що підштовхнуло його до цього, тому з огляду на викладене, не виключено, що підозрюваний може продовжити відносно потерпілого свої суспільно небезпечні дії.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обмеження свободи особи має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Оцінюючи сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, виходячи із доведеності обґрунтованості підозри та існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає клопотання слідчого обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного, вивчивши відомості про особу підозрюваного, який хоча і перебуває у шлюбі, проте проживає окремо від родини, не працює, являється пенсіонером, за місцем проживання характеризується посередньо, як особа яка схильна до вживання алкогольних напоїв, веде відокремлений спосіб життя, дружніх відносин з сусідами не підтримує, що вказує на те що він не має стійких (міцних) соціальних зв`язків. Мати підозрюваного є особою похилого віку, а тому на думку суду, не взмозі забезпечити належний контроль за його поведінкою та забезпечили виконання ним процесуальних обов`язків у статусі підозрюваної особи.

Вказане свідчить, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а зазначені ризики унеможливлюють застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, передбачених статтями 179, 181 КПК України, а саме особистого зобов`язання та домашнього арешту.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу, оскільки злочин вчинено проти життя та здоров`я особи, та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Зазначені обставини виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою та вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного для запобігання наведеним вище ризикам, на які вказали у клопотанні та в судовому засіданні слідчий і прокурор, а тому у задоволені клопотання захисника про обрання більш м`якого запобіжного заходу слід відмовити.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Відповідно до протоколу затримання від 17.02.2024 року ОСОБА_5 фактично затримано 17.02.2024 року о 08 год 00 хв за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, у межах кримінального провадження № 0000260 від 17.02.2024 року.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено 17.02.2024 року о 15 год 10 хв.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважає за можливе не визначати підозрюваному розмір застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 17.02.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в межах досудового розслідування, тобто до 16 квітня 2024 року до 08 год. 00 хв. включно.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 08 год 00 хв 17.02.2024 року.

Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування, до 08 год 00 хв 16.04.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , та прокурора Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали проголошено 20.02.2024 року о 14 год 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1