28.12.23 Справа №469/1885/23
1-кс/469/214/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 грудня 2023 року смт. Березанка
встановила :
Прокурор Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить накласти арешт на тимчасово вилучене у ході огляду місця події 27 грудня 2023 року майно - предмет, схожий на пістолет з маркуванням ЕKOL Viper 3, який упаковано до сейф-пакету WAR1060447, п"ять набоїв та чотири гільзи, які упаковано до спецпакету NPV1524174, користувачем яких є ОСОБА_4 , посилаючись на те, що зазначене майно використовувалось при вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України (погроза вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна щодо працівнивника правоохоронного органу, а також щодо його близьких родичів у зв"язку з виконанням цим працівником службових обов"язків).
Відповідно до клопотання, вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та їх збереження необхідне для проведення судових експертиз, при цьому існує ризик їх відчуження та знищення.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Другим реченням частини сьомої статті 237 КПК України передбачено, що предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Таке майно не вважається тимчасово вилученим.
Відповідний правовий висновок про те, що вилучене майно, яке належить до предметів, які вилучені законом з обігу, а тому не може вважатися тимчасово вилученим майном і не потребує обов`язкового накладення на нього арешту слідчим суддею, викладено у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2022 року у справі № 233/5393/20.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як не містить відомостей про засоби зв"язку володільця майна, що перешкоджає своєчасному та належному виклику вказаної особи; викладу відомостей про індивідуальні ознаки майна (калібру набоїв та гільз, наявності позначок тощо); викладена у клопотанні назва зброї "пістолет" не відповідає наявному у матеріалах клопотання зображенню револьвера, підстави таких відмінностей у клопотанні не зазначені; у зв"язку з неконкретністю найменування майна та незазначенням його індивідуальних ознак викладений у клопотанні опис майна надає підстави вважати його майном, що вилучене законом з обігу та не підлягає накладенню арешту слідчим суддею.
Діючий КПК України не передбачає повноважень слідчого судді щодо самостійного встановлення з матеріалів кримінального провадження характеристик майна, що підлягає арешту.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору, встановивши строк для усунення недоліків у межах робочого часу суду відповідно до ч.3 ст.172 КПК.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Клопотання прокурора Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити прокурору строк до 15.00 год. 29 грудня 2023 року для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: