Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 286/3120/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року смт.Народичі

Народицький райо нний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000398, №0000506, №0000141, №0000186 по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

З Житомирського апеляційного суду до Народицького районного суду Житомирської області надійшло зазначене вище об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України.

До початку підготовчого засідання прокурор подала до суду письмове клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час судового провадження, мотивуючи тим, що останній обвинувачується у вчиненні нетяжкого та тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, обвинувачений ніде не працює, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів проти власності, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які ще не допитувались, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, а тому, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливість запобігання ризиків, визначених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України та належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні вимоги клопотання підтримала.

Обвинувачений та його захисник в підготовчому судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечували, захисник обвинуваченого просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, мотивуючи тим, що обвинувачений має місце постійного проживання, за місцем проживання характеризується позитивно, був неофіційно працевлаштований. Також зазначив, що обвинувачений визнає частково свою провину у вчиненні кримінальних правопорушень, а також що останній тривалий термін утримується під вартою, а тому ризики, передбачені статтею 177 КПК України, що зазначені у клопотанні прокурора, вже не є обґрунтованими.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора підтримали, потерпіла ОСОБА_7 не заперечувала щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання прокурора, суд дійшов такого висновку.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За правилами частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість обвинувачення, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що наявні відомості, які вказують на обґрунтоване обвинувачення, що навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів у зазначених прокурором обставинах пред`явленого обвинувачення.

Оцінюючи зазначені прокурором ризики, суд зважає на те, що судовий розгляд провадження по суті ще не розпочато, обвинувачений у судовому засіданні не був допитаний, його позиція щодо обставин справи суду не відома, а тому приходить до висновку, що існує обґрунтований ризик того, останній може незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні, які також судом не допитувались.

Також суд враховує те, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, що мало місце 01 вересня 2020 року, а також те, що, він був звільнений з місць позбавлення волі 26 серпня 2020 року, на даний час має не зняту й не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення умисного злочину, й приходить до висновку про існування обґрунтованого ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

З огляду на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 , у разі визнання його винуватим у вчиненні нетяжкого та тяжких злочинів, у вчиненні яких він обвинувачується, суд приходить до висновку, що ризик переховування від суду є обґрунтованим.

Водночас, суд вважає безпідставним посилання на ті обставини, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки зазначені обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

На підставі зазначеного вище й враховуючи особу обвинуваченого, який офіційно не працює, не має стабільного доходу, проживає з батьками, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам, а тому до обвинуваченого слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Однак, зважаючи на те, що згідно з частиною 1 статті 197 КК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити частково.

При цьому, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує доводи, зазначені обвинуваченим та захисником обвинуваченого, проте, вважає, що наведені доводи не можуть бути підставою для усунення ризиків, зазначених прокурором.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Пунктом 1 частини 4 цієї ж статті передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на те, що ОСОБА_8 обвинувачується, в тому числі, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті186 КК України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного із застосуванням насильства, суд вважає, що при постановленні цієї ухвали про застосування запобіжного заходу відсутня необхідність визначати розмір застави.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 197, 314-316 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк дії ухвали до 13 годин 30 хвилин 08 грудня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_10