УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 231 000 000 004 16 від 23.03.2023, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Легедзине Тальнівського району Черкаської області, громадянин України, українець, з вищою освітою, перебуває у зареєстрованому шлюбі, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , мешкає за адресою - АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 361 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 11.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361 КК України, відповідно до якої ОСОБА_5 , маючи намір у період з 09.01.2023 по 26.03.2023 та з 16.04.2023 по 06.07.2023 виїхати за межі України та одночасно умисел на забезпечення безперервної діяльності з надання громадянам нотаріальних послуг з посвідчення довіреностей від його імені, шляхом несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем ДП «НаІС» неуповноваженою особою, всупереч Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, Правил ведення нотаріального діловодства та Порядку ведення Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів, з корисних мотивів, у вказаний період часу організував вчинення ОСОБА_7 , яка працювала його помічником, несанкціонованого втручання у роботу автоматизованих систем ДП «НаІС», а саме Єдиний реєстр спеціальних бланків нотаріальних документів та Єдиний реєстр довіреностей, що призвело до витоку та підробки інформації, повторно, під час дії воєнного стану.

Слідчий вважала, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Прокурор у судовому засідання підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання слідчого, наполягаючи на необґрунтованості оголошеної ОСОБА_5 підозри та відсутності ризиків його непроцесуальної поведінки.

Підозрюваний підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників, вивчивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованих правопорушень.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, за який кримінальним законом передбачене покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі. Крім того, відповідно до інформаційної бази «Аркан», ОСОБА_5 неодноразово перетинав державний кордон України, використовуючи для цього паспорт громадянина Румунії. Вказане свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, на переконання слідчого судді, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчинити дії, спрямовані на знищення або спотворення будь-яких речей чи документів та/або здійснити незаконний вплив на свідків з метою зміни останніми наданих раніше показань.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів сторін слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкриміновані підозрюваному злочини передбачають застосування такого покарання.

Водночас слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що застосування домашнього арешту у певний час доби не зможе запобігти зазначеним вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для часткового задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього обов`язок не залишати житло за адресою - АДРЕСА_2 , у період з 22.00 год. по 06. 00 год. наступної доби.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора, суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця перебування та/або роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Строк дії цієї ухвали встановити в межах строку досудового розслідування, тобто по 11 жовтня 2023 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1