У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Ужгородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В :

Скаржник ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність Ужгородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за якою просить суд: зобов`язати уповноважену (службову) особу Ужгородської окружної прокуратури внести відомості за його заявою від 19.12.2023р. про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та невідкладно розпочати досудове розслідування.

В обґрунтування скарги скаржник зазначив наступне.

Постановою від 30.10.2023 року в кримінальному проваджені №0000194 слідчий СВ ОСОБА_4 призначив проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи. Для вирішення запитань, поставлених перед судовим експертом 03.11.2023 на адресу органу, якій призначив експертизу, експертом надіслано клопотання про надання інформації необхідної для проведення експертизи. 30.11.2023 від слідчого СВ ОСОБА_4 експерту ОСОБА_5 надійшла відповідь наступного змісту: «... У відповідь на клопотання повідомляю Вам, що на даний час відсутня можливість надання автомобіля марки IVECO....... для проведення огляду, а також будь яких документів відносно вказаного автомобіля». При проведені експертизи експертом ОСОБА_5 використовувались данні, зазначені в висновку експерта від 12.07.2023. Таким чином, висновок експерта ОСОБА_6 . Коштури не ґрунтується на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо, що в подальшому призведе до визнання його висновку від 06.12.2023 року недопустимим доказом. Вказані у відповіді слідчого ОСОБА_4 відомості повністю не відповідають дійсності, оскільки, автомобіль марки IVECO для проведення огляду, а також документи відносно вказаного автомобіля є в наявності.

Відтак скаржник вважає, що в діях слідчого СВ ВП № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатської області ОСОБА_4 наявні ознаки злочину, передбаченого ст. 366 КК України, тому 19.12.2023 року він звернувся до Ужгородської окружної прокуратури із заявою в порядку ст. 214 КПК України та просив внести відомості до ЄРДР.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 25.12.2023 року, дана скарга визначена для розгляду слідчій судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 .

За ухвалою від 27.12.2023 року судом було відкрите провадження за скаргою.

Скаржник у судове засідання не прибув, причини неприбуття не повідомив, проте у п. 2 скарги просив розглянути її без його участі.

Слідчий також не прибув на розгляд скарги, причини неприбуття суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

З долученої до скарги заяви від 19.12.2023 року вбачається, що скаржник порушував питання про необхідність реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за фактом можливого вчинення злочину, а саме те, що: Постановою від 30.10.2023 року в кримінальному проваджені №0000194 слідчий СВ ОСОБА_4 призначив проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи. Для вирішення запитань, поставлених перед судовим експертом 03.11.2023 на адресу органу, якій призначив експертизу, експертом надіслано клопотання про надання інформації необхідної для проведення експертизи. 30.11.2023 від слідчого СВ ОСОБА_4 експерту ОСОБА_5 надійшла відповідь наступного змісту: «... У відповідь на клопотання повідомляю Вам, що на даний час відсутня можливість надання автомобіля марки IVECO....... для проведення огляду, а також будь яких документів відносно вказаного автомобіля». При проведені експертизи експертом ОСОБА_5 використовувались данні, зазначені в висновку експерта від 12.07.2023. Таким чином, висновок експерта ОСОБА_6 . Коштури не ґрунтується на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо, що в подальшому призведе до визнання його висновку від 06.12.2023 року недопустимим доказом. Вказані у відповіді слідчого ОСОБА_4 відомості повністю не відповідають дійсності, оскільки, автомобіль марки IVECO для проведення огляду, а також документи відносно вказаного автомобіля є в наявності.

Стаття 366 КК України встановлює кримінальну відповідальність за складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Проаналізувавши подану скаргу та долучене до неї повідомлення про кримінальне правопорушення, а також додані до них докази, слідчий суддя вважає, що в них відсутні відомості, які би могли об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування. Із заяви про злочин не вбачається завідомо неправдивість певного документу, не міститься вихідних даних такого документу, не підтверджений факт його складання певною особою та долучення до матеріалів кримінального провадження, а також незрозуміло чи вилучалися взагалі у якості речових доказів автомобіль марки IVECO (без ідентифікаційних ознак?!), а також документи відносно вказаного автомобіля. Відтак заява вочевидь ґрунтується на припущеннях, що є неприпустимим та не можу бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки в поданому заявником повідомленні відсутні достатні відомості щодо вчинення суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину.

Враховуючи те, що скаржником не було надано достатніх відомостей, які б свідчили про об`єктивно існуючі факти вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що невнесення уповноваженими особами Ужгородської окружної прокуратури відомостей про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяви від 19.12.2023 року не є протиправним та відповідає вищезазначеним вимогам діючого законодавства, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити повністю у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Ужгородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви від 19.12.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1