Унікальний номер справи 333/6305/23
Номер провадження 1-кс/333/2445/23
У Х В А Л А

Іменем України

03 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Запоріжжя скаргу ОСОБА_3 , від імені якої діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії,,

за участі:

представника заявника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИЛА:

01 серпня 2023 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 , від імені якої діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії,

Скаргу мотивовано тим, що ОСОБА_3 звернулася зі скаргою до Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя, Запорізької обласної прокуратури, Генеральної прокуратури України на дії колишньої Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_6 та Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_7 , що полягають у зміні Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» шахрайським способом на особу, яка за Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не може бути Головою Правління, також звернула увагу на бездіяльність Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_7 , що полягає у злісному тривалому ігноруванні прав співвласника, неутворенні комісії для складання акта про відсутність опалення в квартирі АДРЕСА_1 , також звернула увагу на спроби незаконного збагачення КОНЦЕРНУ «МТМ».

17.02.2023на адресу представника скаржника Офісом Генаральної прокуратури надано відповідь щодо розгляду скарги та направлення її на розгляд до Запорізької обласної пркуратури.

28.02.2023року на адресу представника скаржника від Запорізької обласної прокуратури надано відповідь щодо розгляду скарги та направлення її відповідно до територіальної юрисдикції до Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя щодо можливого вчинення кримінального правопорушення та з інших питань.

21.02.2023року на адресу представника скаржника від Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя надано відповідь щодо розгляду скарги та направлення її за належністю до Відділу поліції №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області.

Відділом поліції №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області було надано відповідь на скаргу ОСОБА_8 , в якій зазначено, що було проведено повну та всебічну перевірку, підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення відсутні .

Оскільки відповіді на скарги представником скаржника адвокатом ОСОБА_9 не отримувалися, а відмову у вчинені дій, вказаних у скарзі, скаржник ОСОБА_3 отримала 22.07.2023 року простим листом без повідомлення, на вахті гуртожитку у м. Києві, вважає, що скарга до суду надається у встановлений законодавством строк.

З урахуванням викладеного, просить зобов`язати посадових осіб відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізької області внести відомості до ЄРДР за її заявою.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_5 підтримав зазначену скаргу, наполягав на її задоволенні за викладеними в ній обставинами.

Уповноважена особа відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізької області в судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду скарги. Надала матеріали розгляду звернення ОСОБА_3 разом із самою заявою.

Згідно ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вислухавши пояснення учасника справи, вивчивши доводи скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Під час розгляду скарги встановлено, що 02.02.2023 року на адресу Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя, Запорізької обласної прокуратури, Генеральної прокуратури України надійшла скарга ОСОБА_3 на дії колишньої Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_6 та Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_7 , що полягають у зміні Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» шахрайським способом на особу, яка за Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не може бути Головою Правління, також звернула увагу на бездіяльність Голови Правління ОСББ «ДОБРОБУТ-Запоріжжя» ОСОБА_7 , що полягає у злісному тривалому ігноруванні прав співвласника, неутворенні комісії для складання акта про відсутність опалення в квартирі АДРЕСА_1 , також звернула увагу на спроби незаконного збагачення КОНЦЕРНУ «МТМ».

Надалі, скаргу було направлено на розгляд до Запорізької обласної прокуратури, до Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя та до Відділу поліції №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області.

Відділом поліції №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області було надано відповідь на скаргу ОСОБА_8 , зі змісту якої вбачається, що підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення відсутні .

За правилами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені частиною 5 статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016, № 139 (зареєстрований в Мінюсті України 05.05.2016 за № 680/28810), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України. зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. До того ж, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Згідно ч.ч.1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

У даному випадку заява ОСОБА_3 не відповідає вищевикладеним вимогам діючого законодавства, в ній не наведено об`єктивних даних, які свідчили б про скоєння кримінального правопорушення з боку посадових осіб ОСББ ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та посадових осіб Концерну «міські теплові мережі».

Доводи заяви не містять необхідних відомостей про вчинений злочин, які відповідно до вимог ч. 5 ст. 214 КПК України мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а ґрунтуються на суб`єктивній оцінці заявника та його ставленні до зазначених у повідомленні обставин.

Як випливає з положень принципу публічності, закріпленого у ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 1 ст. 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Так, частиною 1 ст. 163 КК України передбачена кримінальна відповідальність за порушення таємниці листування, телефонних розмов, телеграфної чи іншої кореспонденції, що передаються засобами зв`язку або через комп`ютер.

Не оцінюючи обґрунтованість заяви ОСОБА_3 , з якою вона звернулася до правоохоронних органів на предмет наявності ознак складу злочину, слідчий суддя встановила, що в ній відсутні жодні відомості, що свідчать або можуть свідчити про вчинені кримінальні правопорушення.

Також заявник висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних дій або бездіяльності вказаних осіб, ґрунтуючись лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій останніх.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13.05.1980 р.), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних. Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Заявник у скарзі посилається на положення ст. 214 КПК України як на підставу для обов`язкового внесення до ЄРДР будь-яких відомостей про вчинене кримінальне правопорушення, але у цій частині передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Мова йде саме про прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, а внесення відомостей до реєстру є вже іншою дією, про що вказано у частині 5-й вказаної статті.

Як вже зазначалося, відповідно до приписів ч.1 ст. 2, п.10 ч.1 ст. 3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є виявлення діяння, яке містить ознаки складу злочину, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Натомість, із заяви ОСОБА_3 не вбачається конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в її повідомленні про злочин за відповідними статтями КК України, а вбачається наявність між сторонами цивільно-правових відносин з приводу створення ОСББ, опалення будинку, власницею квартири АДРЕСА_2 якого є заявниця, оплати послуг з постачання теплової енергії та гарячої води, наданих Концерном «МТМ».

При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Жодних обґрунтованих та допустимих доказів на підтвердження скоєння особами, вказаними у заяві кримінального правопорушення, заявником надано не було.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що невнесення уповноваженою особою відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізької області, відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 засновано на положеннях ч. 1 ст. 214 КПК України, ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України та п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016 № 139, оскільки заява не свідчить про факти вчинення кримінальних правопорушень.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що скарга задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.214, 303-307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.

Копію ухвали надіслати сторонам до відома.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя : ОСОБА_1