1-кс/205/1447/23
У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу

26 жовтня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в режимі відео конференції клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001565, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпропетровська, громадянина України, з неповною загальною освітою, неодруженого, маючого на утримані малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працевлаштованого, раніше судимого:

- 06.06.2023 року Ленінським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 3 ст. ст. 185, ч. 4 ст. 185, 70 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст. ст. 75,76 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки,

зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

26 жовтня 2023 року слідчий СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням яке погоджено прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Копія клопотання та додані до нього матеріали вручені підозрюваному 25 жовтня 2023 року.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 будучи раніше судимим за вироком Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.06.2023 року за ч. 3 ст. ст. 185, ч. 4 ст. 185, 70 КК України, маючи судимість не зняту та не погашену в передбаченому законом порядку, а також будучи обізнаним про введення воєнного стану в Україні на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року, на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Так, 29 вересня 2023 року в період часу з 10 годин 30 хвилин до 12 годин 30 хвилин (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_6 перебуваючи в квартирі АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , побачив на тумбі біля дивану в кімнаті мобільний телефон марки ZTE моделі Blade L9 1 GB/32 GB сірого кольору,IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 та в нього раптово виник умисел спрямований на повторне таємне, викрадення чужого майна (крадіжку), вчиненого в умовах воєнного стану, вищезазначеного телефону, який визначив предметом свого посягання.

Реалізуючи свій раптово виниклий умисел, спрямований на повторне, таємне, викрадення чужого майна, ОСОБА_6 29.09.2023 року в період часу з 10 годин 30 хвилин до 12 годин 30 хвилин (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), скориставшись, тим, що його дії мають таємний характер для потерпілої ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , та переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, вчиняючи кримінальне правопорушення повторно, в умовах воєнного стану, знаходячись у приміщені кімнати квартири АДРЕСА_2 , підійшовши до тумби, на якій знаходився мобільний телефон марки ZTE моделі Blade L9 1 GB/32 GB сірого кольору, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_8 , та шляхом вільного доступу взявши його до рук, поклав до кишені кофти, яка була одягнута на ньому.

В подальшому, ОСОБА_6 утримуючи вищезазначений мобільний телефон при собі, та доводячи свій умисел до кінця, покинув місце вчинення кримінального правопорушення, спричинив потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 4488 від 12.10.2023, у розмірі 1619 гривень 10 копійок. Викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_6 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

25 жовтня 2023 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: - протоколом огляду місця події від 06.10.2023 року, за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_8 від 19.10.2023 року; - протоколом допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_11 від 22.10.2023 року; протоколом огляду відеозапису від 23.10.2023 року з приміщення ломбарду «Імперіал» Онікс», розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Велика Діївська, буд. 6.

Вказані здобуті під час досудового розслідування докази є вагомими та свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, адже ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років в період іспитового строку, стійких соціальних зв`язків не має, отже з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене, може вчинити спроби безперешкодно покинути межі міста та країни.

Слідчий вважає, що через наведені обставини більш м`які запобіжні заходи не здатні забезпечити належну поведінку останнього.

В судовому засіданні прокурор та слідчий наполягали на задоволенні поданого клопотання, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні слідчого. При цьому прокурор вважає що більш м`які запобіжні заходи аніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні вину у пред`явленій підозрі визнає повністю. Також пояснив, що йому було відомо про умови відбуття покарання з випробуванням, але він знов вчинив крадіжку. При цьому виправдати свої дії не може. Також пояснив, що він проживає разом з матір`ю похилого віку, яка має ряд хронічних хвороб та малолітньою донькою. Працює не офіційно, тим самим допомагає своїй родині матеріально. Просить суд обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає, що стороною обвинувачення не доведені ризики передбачені ст.. 177 КПК України. Також на думку сторони захисту прокурором в клопотанні не вказано підстав які унеможливлюють застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою. Враховуючи сімейні обставини підозрюваного, а також стан здоров`я його матері, та перебування на утриманні у підозрюваного малолітньої дитини, вважає, що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку його підзахисного.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши сторни кримінального провадження дійшов до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0001565 внесене 6 жовтня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

25 жовтня 2023 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 185 ч.4 КК України.

25 жовтня 2023 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та вручено клопотання про обрання запобіжного заходу.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині його обґрунтування, свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

При цьому вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності, а з точки зору допустимості прийти до висновку, що підозрювана особа могла вчинити кримінальне правопорушення за викладених обставин.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Таким чином, слід визнати підозру щодо ОСОБА_6 обґрунтованою та достатньою для того, щоб прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про обрання певного виду запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_6 .

Разом з тим, за положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно з ч.1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні .

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, підозрюваної у вчинені злочину, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки.

При вирішенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, Тоб то ОСОБА_6 будучи раніше судимий за вчинення корисного злочину, знов вчинив кримінальне правопорушення проти власності в період випробувального строку, отже з метою уникнення відповідальності підозрюваний може вчинити спроби переховування від слідства та суду. Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 офіційного місця роботи не має. Документи які були надані стороною захисту на підтвердження стану здоров`я матері підозрюваного ОСОБА_6 , свідчать про наявність у неї хронічного захворювання , яке не потребує стороннього догляду. Посилання сторони захисту на наявність у ОСОБА_6 стійких соціальних зв`язків, які можуть стримувати поведінку підозрюваного, теж не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання, оскільки, наявність у нього на утриманні малолітньої доньки та хворої матері не стали для нього достатнім чинником стримуючим його поведінку та не завадили вчинити нове кримінальне правопорушення в якому його підозрюють.

Наведені обставини дають суду вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених статтею 176 КПК України аніж тримання під вартою, не зможуть запобігти визначеним ризикам.

Відповідно до вимог ст. 197 ч.1 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, що дорівнює 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки на думку слідчого судді, саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків і не є завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілою за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 199 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001565, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відносно ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.. 185 ч.4 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4» строком на 60 днів тоб то 23 грудня 2023 року.

Строк тримання під вартою обчислювати з 25 жовтня 2023 року, тобто з моменту фактичного затримання ОСОБА_6 .

Строк дії ухвали спливає 23 грудня 2023 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, визначити ОСОБА_6 суму застави у розмірі 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривен 00 копійок, що дорівнює сорока прожитковим мінімумам для працездатних осіб.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:

1) прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

4) не спілкуватися з потерпілим та свідками за даним кримінальним провадженням;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1