Ухвала

Іменем України

5 жовтня 2023 року

м. Київ

провадження № 51-1898 ск 20

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Шевченківського районного суду Харківської області від 7 грудня 2018 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 4 липня 2023 року відносно ОСОБА_5 .

Суть питання та встановлені судом обставини

Вироком Шевченківського районного суду Харківської області від 7 грудня 2018 року ОСОБА_5 засуджено за ч. 2 ст. 296 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки.

На підставі ст. ст. 75, 104 КК України ОСОБА_5 звільнено від відбування покарання з випробуванням зі встановленням іспитового строку тривалістю 1 рік та покладено на нього обов`язки, передбачені ст. 76 КК України.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 січня 2020 року зазначений вирок суду першої інстанції за апеляційними скаргами ОСОБА_5 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 змінено: виключено із мотивувальної частини посилання на протокол одночасного допиту осіб від 27 червня 2017 року за участю ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , визнавши його недопустимим доказом. У решті вирок суду першої інстанції залишено без зміни.

Постановою ВС від 3 вересня 2020 року касаційну скаргу захисників засудженого ОСОБА_5 - адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_6 задоволено частково: ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 січня 2020 року щодо ОСОБА_5 скасовано і призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 4 липня 2023 року апеляційні скарги ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 задоволено частково.

Визнано недопустимими доказами та виключено з мотивувальної частини вироку посилання на них як на докази винуватості висновок медичного огляду на стан сп`яніння від 29 грудня 2016 року та протокол одночасного допиту від 27 червня 2017 року.

Виключено з мотивувальної частини вироку посилання на мотивувальну частину вироку Шевченківського районного суду Харківської області від 4 грудня 2017 року щодо ОСОБА_9 .

Вирок Шевченківського районного суду Харківської області від 7 грудня 2018 року відносно ОСОБА_5 скасовано, а провадження у справі закрито на підставі п. 5 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку зі смертю останнього.

Захисник ОСОБА_4 звернулась до суду з касаційною скаргою, в якій не погоджується з постановленими відносно ОСОБА_5 вироком Шевченківського районного суду Харківської області від 7 грудня 2018 року та ухвалою Полтавського апеляційного суду від 4 липня 2023 року, просить їх скасувати та закрити кримінальне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Мотиви Суду

Статтею 427 КПК України встановлено вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК України у касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Відповідно до ст. 438 КПК України підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.

Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. Кожна із зазначених підстав скасування чи зміни судових рішень є самостійною та потребує зазначення доводів із їх належним обґрунтуванням.

Так, коли сторона вимагає скасування або зміни судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час кримінального провадження, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й надати доводи тому, що воно істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі і не було виправлено в ході кримінального провадження. Для цього сторона має продемонструвати, що вона під час кримінального провадження вжила заходів у межах процесуальних можливостей, наданих їй кримінальним процесуальним законодавством, для виправлення ситуації, що склалася внаслідок стверджуваного порушення. Крім того, коли сторона вимагає скасування судових рішень і призначення судового розгляду в суді відповідної інстанції, вона має вказати, яким чином таке скасування дозволить виправити порушення, на яке вона посилається.

Захисник ОСОБА_4 у касаційній скарзі просить скасувати вирок Шевченківського районного суду Харківської області від 7 грудня 2018 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 4 липня 2023 року відносно ОСОБА_5 через допущені, на її думку, істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, однак при цьому, переважно цитує судові рішення, статті КПК, наводить доводи, які стосуються неповноти розгляду, невідповідності висновків суду фактичним обставинам провадження, не погоджується з оцінкою доказів та визнання їх допустимими,що з огляду на вимоги як ст. 438, так і ст. 433 КПК України, не є предметом розгляду суду касаційної інстанції.

Крім того, висловлюючи вимогу про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , захисник не враховує, що в силу приписів ст.433 КПК України, суд касаційної інстанції не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржених судових рішеннях.

Відповідно до ст. 429 КПК України суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Ураховуючи викладене, керуючись ст. 429 КПК України, колегія суддів вважає за необхідне залишити скаргу захисника без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків.

З цих підстав Суд постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків - десять днів із дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3