УХВАЛА

18 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 761/11545/22

провадження № 51-7551 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 761/11545/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року з Київського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що 27 квітня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність відповідальної посадової особи Служби безпеки України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також подання мотивовано тим, що:

- зі змісту поданої апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що у заявах ОСОБА_5 № 936-937 про вчинення кримінального правопорушення, йдеться про вчинення кримінальних правопорушень, в тому числі і суддями Київського апеляційного суду, які є діючими суддями цього суду, а до слідчого судді оскаржується бездіяльність посадової особи Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні за даними заявами відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань;

- згідно з протоколом від 11 вересня 2023 року автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судової справи № 761/11545/22відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2020 року;

- кількість суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду становить 31 суддя та 1 суддя Харківського апеляційного суду за переведенням, з них Рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 18 травня 2023 року № 4 визначено 9 суддів на спеціалізацію по розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, перелік яких визначеного в п. 9 цього рішення, та 1 суддя, який згідно наказу від 5 червня 2023 року № 400-ОС відряджений до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України на час здійснення ним повноважень члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

- зі змісту звіту від 11 вересня 2023 року вбачається, що неможливо здійснити повторний автоматизований розподіл судової справи № 761/11545/22 між суддями судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, оскільки після задоволення самовідводів неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відтак, посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК, п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, ч. 2 ст. 32 КПК, частини 1, 2 ст. 34 КПК, а також аналогічні правові підстави для задоволення подання Київського апеляційного суду викладені в ухвалах колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (від 13 грудня 2022 року у справі № 757/61972/21-к, від 13 лютого 2023 року в справі № 761/17318/22, від 14 лютого 2023 року в справі № 761/34755/21), голова Київського апеляційного суду просить вирішити питання про направлення провадження № 761/11545/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року з Київського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Крім цього, згідно з абзацом 6 ч. 1 ст. 34 КПК до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Київського апеляційного суду надійшли матеріали провадження № 761/11545/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність відповідальної посадової особи Служби безпеки України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 квітня 2023 року, справу призначено судді-доповідачу: ОСОБА_6 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 1 травня 2023 року задоволено самовідвід суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 від участі у розгляді судового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 травня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_9 , (головуючий суддя), ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 5 червня 2023 року задоволено заяву про самовідвід суддів ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , а матеріали вказаного судового провадження передано для здійснення повторного розподілу в порядку, передбаченому ст. 35 КПК.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 6 червня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_12 (головуючий суддя), ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 червня 2023 року задоволено самовідвід суддів ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , матеріали судового провадження за апеляційною скаргою передано для здійснення повторного автоматичного розподілу відповідно до вимог ст. 35 КПК.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 6 липня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_15 (головуючий суддя), ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року задоволено заявлений суддями ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 самовідвід, матеріали судового провадження за апеляційною скаргою передано для здійснення повторного автоматизованого розподілу відповідно до вимог ст. 35 КПК.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 липня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_18 (головуючий суддя), ОСОБА_19 , ОСОБА_20 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 липня 2023 року задоволено заяви про самовідвід суддів ОСОБА_18 , ОСОБА_20 , ОСОБА_19 , матеріали провадження за апеляційною скаргою передано для здійснення повторного розподілу відповідно до вимог ст. 35 КПК.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 3 серпня 2023 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 серпня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_21 (головуючий суддя), ОСОБА_22 , ОСОБА_23 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 серпня 2023 року задоволено самовідвід суддів ОСОБА_21 , ОСОБА_23 та ОСОБА_22 , справу передано для повторного автоматизованого розподілу в порядку ст. 35 КПК.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 серпня 2023 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 серпня 2023 року визначено склад колегії суддів: ОСОБА_24 (головуючий суддя), ОСОБА_25 , ОСОБА_26 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 5 вересня 2023 року задоволено заявлений самовідвід головуючою суддею ОСОБА_24 суддями ОСОБА_25 , ОСОБА_26 від участі у розгляді судового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 , а матеріали судового провадження за скаргою передано для здійснення повторного розподілу відповідно до вимог ст. 35 КПК.

Зі змісту протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 вересня 2023 року вбачається, що автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Зі змісту звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 11 вересня 2023 року вбачається, що обрано суддю-доповідача ОСОБА_27 , та зазначено, що згідно з поточними даними неможливо виконати розподіл для цієї справи.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Як убачається з подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 вересня 2023 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

За даними звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду, обрано суддю-доповідача ОСОБА_27 , та зазначено, що згідно з поточними даними неможливо виконати розподіл для цієї справи.

Однак, зазначений звіт щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями та подання Київського апеляційного суду не містять відомостей про те, у зв`язку з чим після визначення для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року головуючої судді з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_27 неможливо визначити суддів-членів колегії з числа інших суддів Київського апеляційного суду, в тому числі суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду.

З огляду на вищезазначене, викладені у поданні Київського апеляційного суду обставини не свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відтак, з подання суду апеляційної інстанції не вбачається, що у Київському апеляційному суді вичерпані всі можливості для формування складу колегії суддів для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року, а також не обґрунтовано неможливість вирішення зазначеного питання з використанням усіх засобів з організації діяльності та роботи суду.

Інших обґрунтувань, які з огляду на положення ч. 1 ст. 34 КПК та абзацу 6 ч. 1 ст. 34 КПК, могли би бути підставою для передачі цього кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції, подання Київського апеляційного суду не містить.

Така позиція колегії суддів узгоджується з судовою практикою Верховного Суду, яка знайшла своє відображення, зокрема, в ухвалах від 18 січня 2022 року в справі № 161/15203/18 (провадження № 51-14 впс 22), від 6 вересня 2023 року в справі № 661/1027/18 (провадження № 51-1283 впс 20), від 11 вересня 2023 року в справі № 766/5452/18 (провадження № 51-5249 впс 23), від 14 листопада 2023 року в справі № 761/5746/23 (провадження 51-6836 впс 23).

Водночас, що стосується посилання суду апеляційної інстанції на правові підстави для задоволення подання Київського апеляційного суду, викладені в ухвалах колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (від 13 грудня 2022 року у справі № 757/61972/21-к, від 13 лютого 2023 року в справі № 761/17318/22, від 14 лютого 2023 року в справі № 761/34755/21), які, на думку суб`єкта звернення, є аналогічними, то слід зазначити, що зі змісту зазначених ухвал (які містяться у Єдиному державному реєстрі судових рішень) неможливо встановити, що Київським апеляційним судом при автоматизованому розподілі вказаних судових справ між суддями було вичерпано всі можливості для формування складу колегії суддів для судового розгляду, зокрема не вбачається, чи вживались заходи щодо визначення суддів-членів колегії з числа інших суддів Київського апеляційного суду, в тому числі суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду.

З урахуванням викладеного, враховуючи принцип єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), Суд уважає, що подання Київського апеляційного суду не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 761/11545/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року з Київського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції ? залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3