Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/104/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не одруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000032 від 02.01.23, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.01.2024 року, близько 18 год. 40 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в тролейбусі №18 побачив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з якими в ОСОБА_4 виник конфлікт.

В ході триваючого конфлікту у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення майна, належного ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , діючи відкрито, з корисливих мотивів, перебуваючи на зупинці громадського транспорту «Стадіон Спартак», знаходячись поруч з потерпілою ОСОБА_7 , шляхом ривку вихопив з рук у ОСОБА_7 жіночий гаманець, червоного кольору, вартістю 300 грн., всередині якого знаходилися наступні речі: золота сережка вартістю 1000 грн., паспорт гр. України на ім`я ОСОБА_7 , посвідчення водія на ім`я ОСОБА_7 , 2 банківські картки «Приватбанк» № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , 3 банківські картки «Monobank» № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , 4 банківські картки «Ощадбанк» № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , дисконтні картки в кількості 5 шт., 3 пластикові перепустки та картка-замісник №401 видана на ім`я ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , відкрито заволодівши гаманцем потерпілої ОСОБА_7 , намагався втекти з місця вчинення злочину, однак не отримав можливості розпорядитись викраденим майном, оскільки був затриманий свідком ОСОБА_8

02.01.24 22 год. 00 хв. ОСОБА_4 було затримано.

03.01.24 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

Необхідність застосування зазначеного запобіжного заходу обґрунтована тим, що у досудового слідства є обґрунтовані підстави для підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України, а також існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Посилаючись на зазначені обставини, слідчий просив клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з викладених підстав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість підозри. Просили відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що у провадженні Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000032 від 02.01.23, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

02.01.24 ОСОБА_4 було затримано.

03.01.24 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Заперечуючи проти задоволення клопотання сторона захисту посилалася, зокрема, на те, що підозра, повідомлена ОСОБА_4 необґрунтована.

У контексті питання обґрунтованості підозри слід звернути увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 17 КПК України підозра, обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), що стала частиною національного законодавства. Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання таких суб`єктів має бути піддано ефективному судовому контролю.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Виходячи з системного аналізу норм КПК України та практики ЄСПЛ можна виділити стандарт доказування (переконання), який застосовується під час обрання заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі й запобіжних заходів - це стандарт «обґрунтованої підозри».

Поняття «обґрунтованості підозри» не визначене в національному законодавстві.

Зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчим суддям варто застосовувати позицію ЄСПЛ, зокрема, відображену в п. 175 рішення від 21.04.11. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України». Відповідно до цієї позиції, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України.

Відсутність жодного з випадків з якими законодавство передбачає повідомлення про підозру, невідповідність змісту повідомлення обов`язковим відомостям, які повинні у ній міститись, відсутність підстав для повідомлення про підозру, слідчим суддею не встановлено.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилався на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Оцінюючи в сукупності надані докази, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, враховую вагомість наявних у справі доказів щодо обґрунтованості підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також особу підозрюваного.

Оцінивши в сукупності всі обставини, наведені у ст. ст. 177, 178 КПК України, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

Одночасно приходжу до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. з забороною ОСОБА_4 залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 197 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

Виходячи з норм ст. ст. 196, 197 КПК України слід застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів до 01.03.24 включно, з урахуванням строку затримання останнього з 02.01.24.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені КПК України, а саме: прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 219, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000032, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.01.24 за ознаками кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. з забороною залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 , строком на 60 днів до 01.03.24 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Встановити строк дії даної ухвали до 01.03.24 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1