справа № 619/612/24
провадження № 1-кс/619/100/24
УХВАЛА

іменем України

25 січня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000077від 18 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України,-

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000077від 18 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло звернення від інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про те, що 17.01.2024 близько 09:36 год на відкритій ділянці місцевості поблизу «ANP» смт Пересічне Харківського району Харківської області, у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено 3 предмети візуально схожі на ножі (ITC «ІПНП» № 545, 453, 462 від 17.01.2024).

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 17 січня 2024 року слідчо-оперативною групою ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області було здійснено виїзд за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Пересічне, з метою огляду місця події.

В ході огляду місця події, відкритої ділянки місцевості із вільним доступом, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 метрів поблизу АЗС «ANP», у громадянина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та в подальшому вилучено:- два предмети зовні схожі на ножі з дерев`яною ручкою один в складеному, другий у розкладеному стані, що поміщені до паперового конверту;- предмет зовні схожий на ніж, загальною довжиною 31 см, що поміщений до паперового конверту.

Згідно рапорта інспектора СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , під час опрацювання повідомлення за адресою: Харківська область, Харківський район, поблизу АЗС «ANP», на в`їзді в смт Пересічне, виявлено особу, яка тримала в руці ніж. Вказану особу встановлено, як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому під час перевірки було виявлено, два ножі та один штик ніж.

Згідно рапорту поліцейського офіцера громади сектору взаємодії громад відділу превенції ХРУП № 3 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про те, що 17.01.2024 під час прибуття за адресою: Харківська область, Харківський район, поблизу АЗС «ANP», що розташований на в`їзді в смт Пересічне, виявлено працівників поліції поблизу яких стояла невідома особа, що тримала в правій руці ніж. В подальшому під час поверхневої перевірки даної особи, було виявлено на поясі позаду в чохлі штик-ніж, один ніж знаходився зажатий у правій руці, третій ніж знаходився в правому кармані брюк.

Постановою слідчого ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 від 18.01.2024, вилучене майно 17 січня 2024 року під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу АЗС «ANP», смт Пересічне Харківського району Харківської області, яке поміщено до паперового конверту - визнано речовим доказом.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 17.01.2024 є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, а саме 3.3 «Дослідження холодної зброї», також за результатами проведення подальших слідчих дій може виникнути потреба в проведенні інших експертиз.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Прокурор, власник майна у судове засідання не з`явились, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Прокурор подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття необхідних заходів для виклику в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі вищевказаних осіб.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 17 січня 2024 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема, необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Клопотання прокурора про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000077від 18 січня 2024 року на тимчасово вилучене майно 17 січня 2024 року під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, розташованої поблизу АЗС «ANP» в смт Пересічне Харківського району Харківської області, який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на: - два предмети зовні схожі на ножі з дерев`яною ручкою: один в складеному, другий у розкладеному стані, які поміщено до паперового конверту; - предмет зовні схожий на ніж, загальною довжиною 31 см, що поміщений до паперового конверту, до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, та особам, щодо майна яких вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності зазначених осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1