ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/542/24

Провадження № 1-кс/210/175/24

29 січня 2024 року

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 14 січня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065,

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянин України, освіта середньо-технічна, не одружений, офіційно не працевлаштований, на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей немає, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий в силу ст. 89 КК України,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 29 січня 2024 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арештуОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 2 статті 190 КК України .

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є доцільним та забезпечить виконання процесуальних обов"язків.

Підозрюваний не заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підозрюваного покладався на розсуд суду.

Слідчий підтримав клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 04.01.2024 року будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за ч.1,ч.2 ст. 190 КК України в рамках кримінального провадження №0001330 від 24.11.2023 року, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні умисного, корисливого кримінального правопорушення за наступних обставин:

Так ОСОБА_4 підозрюється у тому, що 12.01.2024 року приблизно о 17 годині 00 хвилин він, знаходячись поблизу зупинки громадського транспорту «Соцмісто», зустрівся з раніше знайомим йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого вони пішли до кафе «Чебуречна», що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Соборності, 29a/10.

Надалі, ОСОБА_4 , того ж дня під час спільного проведення часу з потерпілим ОСОБА_7 , звернув увагу на належний потерпілому мобільний телефон марки «Xiaomi A1», у чорному корпусі, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . В цей час у ОСОБА_4 раптово виник корисливий злочинний намір, спрямований на заволодіння чужим мобільним пристроєм, шляхом обману.

В подальшому ОСОБА_4 , у якого раптово виник протиправний умисел спрямований на заволодіння майном ОСОБА_7 , а саме мобільний телефон марки «Xiaomi A1», у чорному корпусі, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . Переслідуючи корисливу мету та реалізуючи свій умисел на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, діючи умисно, повторно ОСОБА_4 , використовуючи особисті довірчі стосунки з ОСОБА_7 , під приводом здійснення телефонного дзвінка, попрохав у потерпілого ОСОБА_7 належний останньому телефон марки «Xiaomi A1», у чорному корпусі, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 . Будучи переконаним в тому, що розпоряджається своїм майном з власної волі та не на шкоду своїм інтересам, ОСОБА_7 добровільно передав ОСОБА_4 належний йому телефон марки «Xiaomi A1», у чорному корпусі, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_3 , після чого останній з місця вчинення кримінального правопорушення разом з майном потерпілого зник, розпорядившись ним на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні шляхом обману мобільним телефоном марки «Xiaomi A1», у чорному корпусі, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , належного потерпілому ОСОБА_7 , чим заподіяв матеріальну шкоду потерпілому, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №CE-19/104-24/2789-TB від 25.01.2024 року, на загальну суму 2896 гривень 33 копійки.

Обґрунтування клопотання.

У вчиненні кримінального правопорушення за описаних вище обставин підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та його дії кваліфіковано за частиною 2 статті 190 КК України, за ознаками «заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство) вчинене повторно».

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують пред`явлену ОСОБА_4 підозру.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Оскільки існують ризики, визначені в пунктами 1, 5 частиною 1 статті 177 КПК України до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок їх застосування визначений главою 18 КПК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, або особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: - чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; - чи наявні ризики кримінального провадження; - чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; - індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за ознаками: «заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство) вчинене повторно».

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 13.01.2024року; письмові пояснення потерпілого ОСОБА_7 від 13.01.2024року; постанову про визнання потерпілим від 19.01.2024 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 19.01.2024року; висновок судово-товарознавчої експертизи від 25.01.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 22.01.2024; протокол огляду предмету від 22.01.2024, від 24.01.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 24.01.2024; письмові пояснення ОСОБА_4 від 13.01.2024; постанова про визнання речового доказу від 22.01.2024 матеріали характеризуючи особу підозрюваного та інші матеріалами кримінального провадження.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_4 .

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

26 січня 2024 року ОСОБА_4 пред`явлена підозра пост.2 ст.190 КК України, за ознаками: заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство) вчинене повторно. Санкція частини 2 статті 190 КК України передбачає покарання у виді штрафу від трьох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк від одного до двох років, або обмеженням волі на строк до п`яти років, або позбавленням волі на строк до трьох років.

У відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

При дослідженні ризику переховування слідчим суддею враховується та обставина, що ОСОБА_4 не одружений, офіційно не працює, тобто не має належних та постійних засобів для існування розуміючи, що вчинив умисний злочин і його буде притягнуто до кримінальної відповідальності дає достатньо підстав припустити, що підозрюваний має намір уникнути подальшого покарання, що збільшує ризик втечі настільки, що в подальшому його неможливо буде відвернути, не взявши особу під домашній арешт, для контролю його поведінки та уникнення можливості вчинити нові умисні злочини.

Обґрунтованим є твердження слідчого, про наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) оскільки ОСОБА_4 схильний до вчинення злочинів, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктом 1,5 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою запобігання доведених ризиків.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177КПК України тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі доказів причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до нетяжких.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту мінімізує заявлені ризики, та на етапі досудового розслідування являється ефективним та здатним забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов"язків.

Доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення в разі не застосування відносно останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заслуговують на увагу, адже як вбачається з матеріалів справи та встановлено під час розгляду клопотання, відносно підозрюваного ОСОБА_4 направлено обвинувальний акт з угодою про визнання винуватості до Довгинцівського районного суду м. Кривий Ріг від 04.01.2024 року за ч.1,ч.2 ст. 190 КК України в рамках кримінального провадження №0001330 від 24.11.2023 року, що підтверджує тойфакт, що ОСОБА_4 для себе належних висновків не зробив та вчинив новий аналогічний злочин та є підозрюваним в іншому кримінальному провадженні.

Крім того, у грудні 2023 року ОСОБА_4 був знятий з обліку як особа яка відбула умовний строк покарання.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі без контролю за його поведінкою не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризикам, які доведено стороною обвинувачення. Для попередження встановлених ризиків слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту саме, що буде сприяти дотриманню процесуальних обов"язків, та мінімізації ризиків. Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри за частиною 4 статті 185 КК України, доведення ризиків за пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що домашній арешт у нічний час доби є співмірним пред"явленій підозрі та особі підозрюваного.

Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, що необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу та ефективності здійснення кримінального провадження.

Враховуючи, що підозра вручена 26 січня 2024 року, та положення ст. 219 КПК України, запобіжний захід обирається з урахуванням двомісячного строку досудового розслідування, а саме з 29 січня 2024 року по 26 березня 2024 року.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 14 січня 2024, року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання: АДРЕСА_1 - строком до двох місяців, а саме з 29 січня 2024 року по 27 березня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такі обов`язки:

-Цілодобово не залишати приміщення квартири АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

-прибувати по першому виклику до службової особи органу досудового розслідування або суду (в залежності від стадії кримінального провадження) у визначений нею час.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання, а саме ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 29 січня 2024 року та проголошено 29 січня 2024 року о 16 год. 15 хв. в залі Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (пр-т Миру, 24, м. Кривий Ріг, зал с/з 309).

Слідчий суддя: ОСОБА_1