Справа № 308/9093/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, в якій просить зобов`язати керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону чи іншу службову особу, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 03.03.2022 року, у відповідності до ст.214 КПК України.

Скаргу обґрунтовано тим, що в березні 2023 року ним направлено заяву про вчинення злочину працівником Держприкордонслужби до Львівської обласної прокуратури. Вказану заяву було скеровано до Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони і там не вважають, що викладені ним факти свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Відповідь прокурора від 14.04.2023 року він отримав 19.04.2023 року.

ОСОБА_3 вказує, що суть заяви про злочин зводиться до того, що під час здійснення досудового розслідування оперуповноваженим ОСОБА_4 на виконання доручення слідчого від 15.01.2021 року було здійснено ряд слідчих дій, проведено впізнання особи та предметів за фотографіями з двома свідками, іноземними громадянами. Копії вказаних протоколів були надані слідчому судді Ужгородського міськрйонного суду Закарпатської області (справа № 308/1057/21) як додатки до клопотання про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України. В подальшому вказані протоколи були змінені, замість них з`явилися інші за змістом протоколи, однак час проведення слідчих дій та учасники слідчих дій не змінилися. Зазначає, що протоколи, які складені пізніше фактично змінюють зміст попередніх. Згідно відповіді, той факт, що працівником Держприкордонслужби складено чотири протоколи слідчих дій, надано їх слідчому, який надав їх слідчому судді, а потім «заднім числом» складено протоколи щодо вчинення вже інших слідчих дій в той самий час з тими самим свідками та понятими не свідчить про ознаки кримінального правопорушення і такі дії не несуть суспільну небезпеку. Суть заяви в тому, що в одному кримінальному провадженні є чотири протоколи слідчих дій, які мають двійників по часу, учасникам, особі, яка їх складала, та місцю їх складення, збігаються у всьому окрім змісту та підписів. Заявник вказує, що керівником Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони було порушено порядок, який встановлений нормами КПК України, а саме не внесено відомості до ЄРДР.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином. При цьому, згідно першого пункту прохальної частини скарги, враховуючи карантин та воєнний стан не заперечував проти розгляду скарги без його участі.

Представник Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

При цьому, 12.06.2023 року на електронну адресу суду від прокурора ОСОБА_5 надійшла заява, у якій зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, повинні перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчиненння кримінального правопорушення, за результатами чого приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Прокурор зазначив, що в заяві ОСОБА_6 відсутні достатні дані, у розрізі ст.214 КПК України, для внесення відомостей до ЄРДР. Як вбачається зі змісту скарги, скаржник по суті зазначає, що під час досудового розслідування кримінального провадження №0000014 від 12.01.2021 за ч.2 ст.332 КК України військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , на виконання доручення слідчого про проведення слідчих дій, було проведено слідчі дії з порушенням норм КПК. Зазначав, що згідно ст. 303 КПК України передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Відтак, неправомірні, на його погляд, дії військовослужбовця ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , підлягали оскарженню в порядку ст.303 КПК України в рамках кримінального провадження №0000014 від 12.01.2021 за ознаками вчинення злочину за ч.2 ст. 332 КК України. Водночас, згідно ч.1 ст. 89 КПК України питання допустимості доказів вирішується судом під час їх оцінки в парадній кімнаті під час ухвалення судового рішення, коли по суті і буде надана правова оцінка діям військовослужбовця ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 . З огляду на вказане, прокурор вважає, що скарга (заява) ОСОБА_3 безпідставна.

У відповідності до вимог ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до Львівської обласної прокуратури із заявою про вчинення злочину, датованою 03.03.2023 року.

У заяві ОСОБА_3 повідомляв, що під час здійснення досудового розслідування у КП 0000014 від 12.01.2021 року за кваліфікацією ч.2 ст. 332 КК України працівниками Держприкордонслужби було здійснено підробку документів, які в подальшому надані суду. Тобто було вчинено злочини передбачені ст. 366 та ст. 384 КК України.

Зазначив, що під час здійснення досудового розслідування оперуповноваженим Держприкордонслужби на виконання доручення слідчого 15.01.2021 року було здійснено ряд слідчих дій, проведено впізнання особи та предметів за фотографіями з двома свідками, іноземними громадянами. Копії вказаних протоколів були надані слідчому судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (справа №308/1057/21) як додатки до клопотання про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України. В подальшому вказані протоколи зникли з матеріалів кримінального провадження (їх копії залишилися в Ужгородському міськрайонному суді), замість них з`явилися інші за змістом протоколи, однак час проведення слідчих дій та учасники слідчих дій не змінилися. Змінилися зміст та фото, які використовувалися під час слідчої дії, одні протоколи замінили на інші через допущені порушення. Всі протоколи складені оперуповноваженим ОСОБА_7 за участі одного і того ж перекладача та одних і тих самих свідків та понятих (в один і той же час проводяться абсолютно різні слідчі дії з одними і тими самим свідками, понятими перекладачем).

Вказав, що клопотання про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України (справа № 308/1057/21) містить протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 12 год. 30 хв., впізнання закінчено 12 год. 40 хв. за результатом слідчої дії свідок Awad Rafied Imad впізнав громадянина ОСОБА_3 , одночасно матеріали справи (надані суду у справі №297/1948/21) містить протокол пред`явлення речей для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 12 год. 30 хв.. впізнання закінчено 12 год. 40 хв. за результатом слідчої дії свідок Awad Rafied Imad впізнав автомобіль ВАЗ «Нива» білого кольору р.н. НОМЕР_1 .

Клопотання про допит свідків в порядку ст.225 КПК України (справа №308/1057/21) містить протокол пред`явлення речей для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 12 год. 05 хв., впізнання закінчено 12 год. 20 хв. за результатом слідчої дії свідок ОСОБА_9 впізнав автомобіль ВАЗ «Нива» білого кольору р.н. НОМЕР_1 , одночасно матеріали справи (надані суду) містить протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 12 год. 05 хв., впізнання закінчено 12 год. 10 хв. за результатом слідчої дії свідок Awad Railed Imad впізнав громадянина ОСОБА_3 .

Клопотання про допит свідків в порядку ст.225 КПК України (справа №308/1057/21) містить протокол пред`явлення речей для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 09 год. 45 хв. впізнання закінчено 09 год. 55 хв. за результатом слідчої дії свідок ОСОБА_10 впізнав громадянина ОСОБА_3 , одночасно матеріали справи (надані суду) містить протокол пред`явлення речей для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 09 год. 45 хв., впізнання закінчено 09 год. 55 хв. за результатом слідчої дії свідок ОСОБА_10 впізнав автомобіль ВАЗ «Нива» білого кольору р.н. НОМЕР_1 .

Клопотання про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України (справа №308/1057/21) містить протокол пред`явлення речей для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 09 год. 55 хв., впізнання закінчено 10 год. 20 хв. за результатом слідчої дії свідок ОСОБА_10 впізнав автомобіль ВАЗ «Нива» білого кольору р.н. НОМЕР_1 , одночасно матеріали справи (надані суду) містить протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімкам, дата 15.01.2021 року, впізнання розпочато 09 год. 55 хв., впізнання закінчено 10 год. 20 хв. за результатом слідчої дії свідок ОСОБА_10 впізнав громадянина ОСОБА_3 .

Заявник у заяві зазначив, що одночасне проведення двох слідчих дій за участі одних і тих самих осіб неможливе, просить звернути увагу на велику кількість документів, що виключає описку чи помилку, документи підроблені. Окрім вказаного протоколи впізнання, які наявні в матеріалах клопотання про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України (справа № 308/1057/21) та протоколи надані суду містять інші фото, які надавалися для впізнання. Заявник вважає, що вказані дії були вчинені умисно та свідомо, оскільки перші створені протоколи (наявні в клопотанні про допит свідків в порядку ст. 225 КПК України (справа № 308/1057/21) були проведені з очевидним порушенням КПК України і сторона обвинувачення вирішила їх підробити та виготовити інші.

До скарги долучені копії протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 15.01.2021 року та копії протоколів пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 15.01.2021 року.

Листом керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_11 від 14.04.2023 року за №30.52/02-324ВИХ-23 у відповідь на заяву ОСОБА_12 щодо неправомірних дій військовослужбовця ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 повідомлено, що відомостей, обґрунтувань, які б вказували на вчинення вказаною особою кримінальних правопорушень, на цей час не надано. З урахуванням викладеного, підстав для внесення відомостей до ЄРДР наразі не вбачається.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частинами 1, 2 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до положень ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Чинним КПК України закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

У постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження №51-8007км18) Верховний Суд зазначив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі №818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Верховного Суду від 30.09.2021 (справа №556/450/18, провадження №51-4229км20) вказано наступне: «за змістом ст.214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Положеннями ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Це в свою чергу слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях, використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Аналізуючи положення ст.214 КПК України у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

На переконання слідчого судді, у заяві ОСОБА_3 не вбачаються об`єктивних даних, які свідчать про вчинення злочину військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_13 .

На підтвердження доводів заяви долучено копії протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 15.01.2021 року, на яких свідки впізнали ОСОБА_3 , як особу, яка разом із іншими особами доставляла їх до кордону України з територією Угорщини, та копії протоколів пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 15.01.2021 року, де свідки впізнали транспортний засіб, в якому їх доставляли до кордону України з Угорщиною для подальшого переправлення до Угорщини.

Тобто одні протоколи стосуються пред`явлення особи для впізнання, інші стосуються пред`явлення речей для впізнання, а саме транспортних засобів.

При цьому, однаковий час проведення слідчих дій, який зазначений у протоколах, безумовно не свідчить про те, що такі є підробленими.

В матеріалах скарги відсутні об`єктивні дані, які б вказували на реальність конкретної події злочину, зокрема не підроблення відповідних протоколів.

При цьому, оцінка вказаним протоколам від 15.01.2021 року у відповідності до вимог ч.1 ст.89 КПК України повинна бути надана судом під час ухвалення судового рішення при розгляді кримінального провадження №0000014 від 12.01.2021 року.

Положеннями ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що наведена ОСОБА_3 у заяві про вчинення злочину від 03.03.2023 року інформація не містить достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінального правопорушення, які б підтверджували реальність конкретної події злочину у зв`язку із чим таке звернення не може бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

У зв`язку із наведеним вище у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1