Справа № 274/4953/23 Провадження № 1-кс/0274/848/23
У Х В А Л А

27.07.23 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000837 від 07.06.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 (далі Слідчий), погоджене з прокурором Бердичівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, мобільний телефон марки "Xiaomi Redmi Note 8Т", вилучений під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано тим, що вказане майно було вилучено, оскільки є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження на нього необхідно накласти арешт.

Слідчим суддею з`ясовано, що відповідно до витягу від 26.07.2023 р. з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, вказаного у вступній частині ухвали, 06.06.2023 р. близько 16:10 невідома особа, перебуваючи біля під`їзду АДРЕСА_2 шляхом вільного доступу таємно викрала жіночу сумку, належну ОСОБА_6 , в якій знаходились грошові кошти в розмірі 700,00 грн., мобільний телефон марки "Xiaomi Redmi Note 8", чим спричинила останній майнової шкоди на суму, що встановлюється.

З протоколу від 08.06.2023 р. допиту потерпілого ОСОБА_6 вбачається, що 06.06.2023 р. близько 16:00 вона вийшла зі своєї квартири АДРЕСА_3 , взявши з собою шкіряну сумку синього кольору, в якій заходився належний їй мобільний телефон марки "Xiaomi Redmi Note 8Т", ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , споряджений сім-картою мобільного оператора "Київстар" НОМЕР_3 , який вона купувала у 2020 р. за 4 000,00 грн. Телефон був у справному стані без пошкоджень і потертостей, в чохлі у вигляді книжечки чорного кольору. Крім цього, в сумці був шкіряний гаманець зеленого кольору з коштами у розмірі 700,00 грн.: одна купюра 500,00 грн. та дві купюри по 100,00 грн. Після цього ОСОБА_6 вийшла з під`їзду та поставила вказану сумку на дерев`яну лавку, а сама направилася до клумби з квітами. Через декілька хвилин вона повернулася до вказаної лавки і виявила відсутність своєї сумки з речами.

З протоколу від 25.07.2023 р. огляду місця події випливає, що місцем огляду є приміщення першого поверху Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Героїв України, 67. У вказаному приміщенні чоловік, який назвався ОСОБА_5 , добровільно надав працівникам поліції мобільний телефон марки "Xiaomi Redmi Note 8Т" ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 . Вказаний телефон було вилучено до Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Постановою від 25.07.2023 р. Слідчого мобільний телефон, на який Слідчий просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Частиною третьою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином речі, на які просить накласти арешт Слідчий, відповідають критеріям, передбаченим частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, що є підставою для накладення на них арешту з метою збереження як речових доказів.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, зважаючи на зміст частин першої та другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, виходить з того, що Слідчий довів необхідність арешту майна, а також те, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, існує правова підстава для арешту майна, майно може бути використаним як доказ у кримінальному провадженні, обмеження права власності на майно буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження та не матиме значних негативних наслідків для третіх осіб.

Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання Слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статями 98, 170 173, 175, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В

1. Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 задовольнити.

2. Накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, на майно мобільний телефон марки "Xiaomi Redmi Note 8Т", ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , вилучений під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 .

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , зобов`язати останнього проінформувати про її виконання заінтересованих осіб.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1