Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9813/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000040 від 28.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на мобільний телефон «Iphone 11» в чохлі чорного кольору, з номером телефону НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 та мобільний телефон «Realme», в прозорому чохлі, з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , IMEI: НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_4 , з метою подальшого проведення огляду, експертного дослідження, тощо, а також з метою збереження майна, яке визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 28.02.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 та ч. 4 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженню здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове розслідування здійснюється за фактом функціонування організованої злочинної групи, діяльність якої спрямована на незаконне заволодіння майном державного підприємства «Укрліктрави» (, належить до сфери управління Фонду державного майна України, далі ДП) шляхом укладання завідомо збиткових договорів на постачання сільськогосподарської продукції.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Севастополь, РНОКПП НОМЕР_5 , влвсник та засновник таких компаній: ТОВ «Віскар» (), ТОВ «Релін-Агро» (), ТОВ «Віскар-Грін» (), ТОВ «Оксавмит-сервіс» (, організатор), з метою реалізації протиправного задуму з привласнення майна державного підприємства залучив до вказаного протиправного механізму ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Житомир, РНОКПП НОМЕР_6 , в.о. директора ДП з грудня 2021 року по травень 2023 року, виконавець), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Кагарлик, РНОКПП НОМЕР_7 , заступник директора Березоточської філії ДП, виконавець), ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець м. Кагарлик, РНОКПП НОМЕР_8 , співробітник Березоточської філії ДП, син ОСОБА_5 , виконавець), ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Кагарлик, РНОКПП НОМЕР_9 , виконавець, довірена особа ОСОБА_5 ), ОСОБА_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_10 , проживаючий за адресою АДРЕСА_2 , директор ТОВ «ТВ Агро», виконавець), ОСОБА_10 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженець м. Керч, РНОКПП НОМЕР_11 , бенефіціар ТОВ «ТВ Агро», пособник).

Так, протягом 2022 року в.о. директора ДП ОСОБА_6 , за вказівкою ОСОБА_5 , безоплатно передано державне майно (без будь-яких дозволів та погоджень органу управління) у вигляді земель підприємства в оренду підконтрольній ОСОБА_5 комерційній структурі, а саме ТОВ «ТВ Агро», з метою здійснення підприємницької діяльності та отримання прибутку.

Зокрема, 18.03.2022 в.о. директора ДП ОСОБА_6 було укладено договір № 3 про виконання сільськогосподарських робіт з ТОВ «ТВ Агро» (з боку ТОВ «ТВ Агро» договір підписав ОСОБА_10 ), яким передбачено здійснення польових робіт силами державного підприємства та товариства на земельних ділянках, що належать державі та перебувають у користуванні ДП, відповідно до додатку № 1 до вказаного договору (оранка, культивація, дискування, обприскування КАС, обприскування ЗЗР, посів тощо) на загальну суму близько 40 млн грн.

З метою контролю за виконанням протиправного задуму з привласнення майна державного підприємства, до штату Березоточської філії ДП на посаду заступника директора Березоточської філії ДП були введені підконтрольні ОСОБА_5 особи: ОСОБА_4 , а також співробітник Березоточської філії ДП «Укрліктрави» ОСОБА_7 .

Так, продовжуючи реалізацію протиправного задуму, 28.10.2022 ДП в особі директора ОСОБА_6 укладено договір з ТОВ «ТВ Агро» № 28/10/2022 на поставку сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року. Додатком № 1 до вказаного договору передбачено, що ДП зобов`язується поставити ТОВ «ТВ Агро» насіння кукурудзи урожаю 2022 року у кількості не менше 9142,8 тон, які відповідають якісним показникам за вимогами ДСТУ 4525:2006, загальною вартістю 28 342 742 грн із розрахунком 3100 грн з ПДВ за 1 тонну.

При цьому, згідно з висновком товарознавчої експертизи у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що ринкова вартість товарно-матеріальних цінностей: насіння кукурудзи урожаю 2022 року (показники якості товару відповідно до ДСТУ 4525:2006) в кількості 1 тонна з урахуванням ПДВ/без урахування ПДВ, згідно договору № 28/10/22 поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року укладеного між ДП та ТОВ «ТВ Агро», додатку № 1 від 16.12.2022 до договору поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року № 28/10/22 від 28.10.2022, станом на 16.12.2022, становила: 5362,50 грн./т. з ПДВ (пять тисяч триста шістдесят дві грн. 50 коп. з ПДВ); 4703,95 грн./т. без ПДВ (чотири тисячі сімсот три грн. 95 коп. без ПДВ). Ринкова вартість товарно-матеріальних цінностей: насіння кукурудзи урожаю 2022 року (показники якості товару відповідно до ДСТУ 4525:2006) в кількості 1 тонна з урахуванням ПДВ/без урахування ПДВ, згідно договору № 28/10/22 поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року укладеного між ДП «Укрліктрави» та ТОВ «ТВ Агро», додатку № 1 від 16.12.2022 до договору поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року № 28/10/22 від 28.10.2022, станом на 21.12.2022, становила: 5623,50 грн./т. з ПДВ (п`ять тисяч шістсот двадцять три грн. 50 коп. з ПДВ); 4932,89 грн./т. без ПДВ (чотири тисячі дев`ятсот тридцять дві грн. 89 коп. без ПДВ). Ринкова вартість товарно-матеріальних цінностей: насіння кукурудзи урожаю 2022 року (показники якості товару відповідно до ДСТУ 4525:2006) в кількості 1 тонна з урахуванням ПДВ/без урахування ПДВ, згідно договору № 28/10/22 поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року укладеного між ДП та ТОВ «ТВ Агро», додатку № 1 від 16.12.2022 до договору поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2022 року № 28/10/22 від 28.10.2022, станом на 30.12.2022, становила: 5418,67 грн./т. з ПДВ (п`ять тисяч чотириста вісімнадцять грн. 67 коп. з ПДВ); 4752,22 грн./т. без ПДВ (чотири тисячі сімсот п`ятдесят дві грн. 22 коп. без ПДВ).

Факт постачання підтверджується підписаними видатковими накладними між ДП та ТОВ «ТВ Агро», а саме: видаткова накладна № 8 від 16 грудня 2022 р. на товар «насіння кукурудзи 2022 року» у кількості 5 368, 8 тонн, видаткова накладна № 9 від 21 грудня 2022 р. на товар «насіння кукурудзи 2022 року» у кількості 494 тонн, видаткова накладна № 10 від 30 грудня 2022 р. «насіння кукурудзи 2022 року» у кількості 3 280, 02 тонн.

При цьому встановлено, що ОСОБА_6 з метою приховування протиправної діяльності надав вказівки бухгалтеру ДП «Укрліктрави» ОСОБА_11 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженка м. Дубно Рівненської області, РНОКПП НОМЕР_12 ) та економісту ДП ОСОБА_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженка с. Головчиці Рівненської області, РНОКПП НОМЕР_13 ) внести недостовірні відомості до бухгалтерського обліку державного підприємства з метою заниження фактичного обсягу вирощеного врожаю на землях державного підприємства.

У подальшому, ТОВ «ТВ Агро» з метою надання законності набуття права власності на сільськогосподарську продукцію отриману злочинним шляхом, реалізувало сільськогосподарську продукцію на адресу підконтрольних підприємств:

1. ТОВ «Гуд беріз енд натс» (), загальний обсяг реалізації продукції становить 3 283 тонн);

2. ТОВ «ЗВМ Трейд» (), загальний обсяг реалізації продукції становить 2 018 тонн;

3. ТОВ «Прайм стар» (), загальний обсяг реалізації продукції становить 1 555 тон.

У той же час, вказаними платниками податків відомості щодо реалізації по ланцюгу постачання вказаного обсягу сільськогосподарської продукції та їх зберігання до податкових органів не подані, що може свідчити про реалізацію товару за готівкові кошти з їх подальшим виведенням до тіньового сектору економіки.

Так, 18.08.2023 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва у справі №758/9236/23 від 09.08.2023 року було проведено обшук за адресою фактичного проживання ОСОБА_4 , а саме АДРЕСА_1 , за результатами якого було вилучено мобільний телефон «Iphone 11» в чохлі чорного кольору, з номером телефону НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 та мобільний телефон «Realme», в прозорому чохлі, з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , IMEI: НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_4 .

Ураховуючи те, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва передбачено вилучення електронних пристроїв та носіїв інформації- мобільний телефон вилучено, з метою його подальшого огляду.

З викладених підстав, вищевказане майно постановою слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві від 18.08.2023 визнано речовим доказом.

Орган досудового розслідування вважає, що на вилучені в ході обшуку за адресою АДРЕСА_1 мобільні телефони необхідно накласти арешт, оскільки він підлягає додатковому дослідженню, огляду, тощо. Не застосування накладення арешту на майно та заборони його використання може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Все вищенаведене, вказує на необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час обшуку, що мав місце за адресою: АДРЕСА_1 до прийняття остаточного рішення по справі.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, приховування, втрати, використання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме, нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Тому є всі, передбачені ст. 170 КПК України, підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000040.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000040 від 28.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на мобільний телефон «Iphone 11» в чохлі чорного кольору, з номером телефону НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 та мобільний телефон «Realme», в прозорому чохлі, з номером мобільного телефону НОМЕР_3 , IMEI: НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_4 , із забороною відчуження, розпорядження, користування ним.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1