Справа № 712/7909/23
Провадження № 1-кс/712/3684/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостейпро кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою в порядку ст.303 КПК України на бездіяльність уповноважених осіб Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, подану в порядку ст.303 КПК України.

В обґрунтування скарги посилається на те, що вона 25.07.2023 року звернулася із заявою за номером 102 та був викликаний наряд поліції у зв`язку з завданням заявнику умисних тілесних ушкоджень, що підпадає під кваліфікацію ст.125 КК України.

Станом на 28.07.2023 року заявник зателефонувала до чергової частини Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області та отримала інформацію, що відомості про обставини кримінального правопорушення по її заяві від 25.07.2023 року, не внесена в ЄРДР.

До теперішнього часу витяг з ЄРДР заявнику не видано. Просила визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, зобов`язати посадових осіб внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення злочину.

У судове засідання заявник скерувала заяву про розгляд справи без її участі заяву підтримала просила задовольнити.

Прокурор, в судове засідання не з`явився. Зважаючи на те, що КПК України встановлений строк розгляду таких заяв, оскільки скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги (ч. 2 ст. 306 КПК України), суд вважає можливим розглянути вказану скаргу за наявними матеріалами.

Розглянувши скаргу, дослідивши матеріали судового провадження, приходжу до висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасник кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст.5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно ч.1 п.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність, зокрема слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні з наданих матеріалів встановлено, що заявник 25.07.2023 року звернулася із заявою за номером 102 та нею був викликаний наряд поліції у зв`язку з завданням заявнику умисних тілесних ушкоджень, що підпадає під кваліфікацію ст.125 КК України.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч.5 ст.214 КПК України).

Системний аналіз положень КПК України дає підстави вважати, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року у справі №556/450/18.

Разом з тим, вказаних даних у скарзі та заяві про вчинення злочину поданої до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань недостатньо для ствердження, що вчинено злочин, передбачений ст.125 КК України, а саме: у дворі багатоквартирного будинку в АДРЕСА_1 їй було завдано тілесного удару в область обличчя. Більш конкретних даних заява про злочин не містить. Доказів звернення заявниці до травмпункту (приймального відділення лікарні) чи проведення судово - медичний огляду (освідування) потерпілої до матеріалів скарги не долучено.

Водночас, слідчий суддя не вчиняє заходів щодо збирання доказів за скаргою, такий обов`язок покладається на заявника.

Виходячи із наданих до скарги доказів, на даний час, слідчий суддя приходить до висновку, що обставини, викладені у заяві, не охоплюються поняттям злочину, передбаченому ст.125 КК України, і тому не може вважатися такою, що підлягає внесенню до ЄРДР.

Розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб, в даному випадку Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Таким чином, у слідчого судді відсутні підстави вважати заяву ОСОБА_3 повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками злочину ст. 125 КК України.

Відтак, підстави для внесення уповноваженими особами Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відомостей за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Відповідно до ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, повноваження органу досудового розслідування в межах своєї компетенції та підслідності, положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 214, 216, 303-307, 318-380, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостейпро кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 08.08.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1