Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9392/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001056, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на земельну ділянку літ. «Б», «В», площею 0,0271 га, кадастровий номер :85:354:0015 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка знаходиться за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13 у Подільському районі міста Києва та перебуває у власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, із встановленням заборони здійснення будь-яких будівельних робіт на такій земельній ділянці та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні підрозділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0001056 від 10.08.2023, досудове розслідування у якому здійснюється за фактом вчинення протиправних дій щодо руйнування будівлі за адресою м. Київ, вул. Ярославська, буд. 13-Б, а тому з метою збереження такого нерухомого майна наявні підстави для накладення на вказану у клопотанні земельну ділянку.

При цьому з метою забезпечення арешту майна прокурор просить проводити розгляд клопотання без повідомлення власника та орендаря майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника та володільця майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора та з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, із наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні підрозділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001056, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудове розслідування розпочато на підставі звернення до Подільського УП ГУНП у м. Києві провідного інспектора КП «КИЇВБЛАГОУСТРІЙ» ОСОБА_4 із заявою про вчинення кримінального правопорушення №23680 від 10.08.2023, у якій останнім було повідомлено про те, що 10.08.2023 приблизно о 05 год. 54 хв. за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13-б невстановлені особи проводять руйнування будівлі з порушенням закону, а саме здійснюють демонтажні роботи за контрольною карткою «Департаменту міського благоустрою» №23070026 - Пд від 31.07.2023, дія якої зупинена 01.08.2023.

Крім того, 10.08.2023 до органу поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення звернувся начальник служби господарського забезпечення КП «Київська міська ветеринарна клініка» (яка фактично знаходиться за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13-а), ОСОБА_5 .

У заяві ОСОБА_5 повідомлено про те, що невстановлені особи під час знесення сусідньої будівлі (за адресою м. Київ, вул. Ярославська, буд. 13-б) демонтували ворота ветеринарної клініки «КЛМВМ» та знищили частину асфальтового покриття, яке відноситься до території комунального підприємства.

Протоколом огляду місця події, проведеного 10.08.2023, встановлено, що об`єктом огляду місця події є земельна ділянка 15 на 25 метрів, яка розташована за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13-б, огороджена парканом та навісом з дерева.

Поруч оглянутої земельної ділянки розміщено будівельну техніку, а саме генератор, екскаватор та вантажне авто марки «Volvo». Вказана техніка використовується для знесення (руйнування) двоповерхового будинку. З додатків до протоколу огляду - фототаблиці вбачається, що екскаватор проводить активні дії з руйнування будівельної споруди, яка розміщувалась на оглянутій ділянці.

Під час огляду також встановлено, що на оглянутій земельній ділянці залишились уламки двоповерхової будівлі, а саме дошки та інше будівельне сміття. Екскаватор руйнує та загрібає уламки в кузов вантажного автомобіля «Volvo». Окрім цього, на території, яка оглядається, є група людей у помаранчевих касках, яка спостерігає за процесом руйнації.

На місці огляду працює наступна техніка: вантажне авто марки «Volvo», д.н.з. НОМЕР_1 , екскаватор марки «JCB», д.н.з. НОМЕР_2 , екскаватор марки «JCB», д.н.з. НОМЕР_3 , вантажне авто марки «Volvo», д.н.з. НОМЕР_4 .

Із пояснень провідного інспектора КП «КИЇВБЛАГОУСТРІЙ» ОСОБА_4 від 10.08.2023 встановлено, що 01.08.2023 контрольна картка на знесення будівлі та встановлення тимчасової огорожі за адресою АДРЕСА_1 була призупинена, про що було повідомлено замовника ОСОБА_6 .

Встановлено також, що 08.06.2010 між Київською міською радою (як орендодавцем) та ОСОБА_6 (як орендарем) укладено договір оренди земельної ділянки № 408.

Відповідно до п. 1.1 договору орендар приймає в оренду земельну ділянку за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13, літ. «Б», «В» у Подільському районі м. Києва, площею 0,271 га, з кадастровим номером :85:354:0015 та цільовим призначенням для будівництва, реконструкції та обслуговування офісного центру з вбудовано-прибудованими приміщеннями для надання соціальних послуг на підземним паркінгом.

Знесення будівлі, відповідно до договору оренди земельної ділянки, не передбачено.

Згідно з листом заступника міністра культури та інформаційної політики України від 14.03.2023, Міністерство культури та інформаційної політики України розглянуло та погодило звернення ОСОБА_7 щодо отримання дозволу та виконання робіт на об`єкті «Реконструкція нежилого будинку під клубний дім по АДРЕСА_1 , літ. «Б», «В» у Подільському районі м. Києва, розроблену ТОВ «СТІ ІНЖИНІРИНГ».

З інформаційної мережі Інтернет (https://apostrophe.ua/ua/news/kyiv/ 2023- > ІНФОРМАЦІЯ_1 ) встановлено, що забудовник самовільно, всупереч закону здійснив демонтажні роботи 200-річного будинку на АДРЕСА_1 .

У вказаній публікації зазначено, що дозволу Департаменту охорони культурної спадщини немає, «благоустрій анулював картку порушення благоустрою», унікальну споруду, якій понад 200 років, зруйновано. Будівля збудована на кам`яному цоколі через часті повені на Подолі та була унікальним зразком київської житлової дерев`яної забудови XIX ст. Водночас з фотокарток, доданих до публікацій, вбачається підготовка до будівництва нової споруди, шляхом знесення старої.

З інформаційної мережі інтернет також встановлено, що дозвіл на роботи на садибі надало Міністерство культури, що підтвердила заступниця міністра культури ОСОБА_8 . За її словами, Міністерство погодило роботи та передбачалась «реконструкція» будинку, а не демонтаж.

Обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту, прокурор вказує на те, що метою його застосування є забезпечення збереження вказаної у клопотанні земельної ділянки як речового доказу, шляхом заборони її відчуження та проведення будь-яких будівельних робіт на ній, у тому числі здійснення нового будівництва.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є об`єктом кримінально-протиправних дій.

Оцінивши в сукупності надані прокурором докази, слідчий суддя вважає за можливе застосування вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлені докази за матеріалами клопотання в їх сукупності, враховуючи розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також правову підставу для арешту майна та наслідки його для інших осіб, слідчий суддя вбачає достатні та обґрунтовані підстави для задоволення поданого клопотання.

При цьому слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника та володільця вказаного майна та інтересах інших осіб, із встановленням заборони здійснення будь-яких будівельних робіт на земельній ділянці та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна, що надасть можливість органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001056, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку літ. «Б», «В», площею 0,0271 га, кадастровий номер :85:354:0015 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка знаходиться за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 13 у Подільському районі міста Києва та перебуває у власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, із встановленням заборони здійснення будь-яких будівельних робіт на такій земельній ділянці та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна.

Відповідно до вимог ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1