БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/1105/23
Провадження № 1-кс/497/436/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову в скасуванні арешту майна

10.07.2023 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суд міста Болграда Одеської області, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 25.05.2023 року (справа №497/1105/22) на належний їй мобільний телефон мобільний «Redmi» білого кольору IMEI НОМЕР_1 , та просить повернути його їй .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що вона надала слідчому добровільну згоду на огляд вилученого мобільного телефону, який на даний час оглянутий та слідство отримало всю необхідну інформацію. Таким чином, на думку заявника відпала потреба у подальшому застосуванні арешту.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання просила задовольнити в повному обсязі.

Слідчий та прокурор Болградської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, не заперечуючи проти його задоволення.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, саме на заявника покладено обов`язок довести, що в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту відпала потреба або його накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Так, судом встановлено, що слідчими СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000318 від 22.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за фактом того, що 22.05.2023 до чергової частини Болградського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що в м. Болград Одеської області було здійснено незаконний збут наркотичного засобу.

Ухвалою слідчого судді Болградського районного суду одеської області від 25.03.2023 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, що було тимчасово вилучено 22.05.2023 року в ході невідкладного обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 в на мобільний телефон марки «Redmi» білого кольору IMEI НОМЕР_1 , шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та користування.

Метою застосування заходу забезпечення кримінального провадження було збереження речових доказів у тому ж стані і вигляді, що і на момент їх вилучення, мобільний телефон може бути засобом, знаряддям вчинення кримінального правопорушення, містити доказу інформацію, яку необхідно встановити, незастосування таких заходів може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Уважно дослідивши докази надані заявником, суд вбачає, що мобільний телефон, зазначений в клопотанні, визнаний речовим доказом та є речовим доказом у справі, арешт було накладено обґрунтовано.

Досудове розслідування наразі триває. Заявником не надано доказів проведення огляду мобільного телефону й відсутності у подальшій потребі збереження речового доказу.

Відтак, суд не погоджується з доводами заявника про те, що відпала потреба у подальшому застосуванні арешту, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні клопотання про скасування арешту.

Оцінивши обставини визначені ст.ст. 100, 170, 171 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання скасування арету є необґрунтованим і не підлягає задоволенню.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Згідно п.п.5, 6 ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає з необхідне застосувати аналогічні принципи й при вирішенні клопотання про скасування арешту майна.

Відтак, з метою дотримання співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, мінімізації наслідків арешту майна для його власника й застосування найменш обтяжливого способ арешту майна, слідчий суддя звертає увагу на необхідність прискорення проведення слідчим досудового розслідування даного кримінального правопорушення, термінового проведення всіх необхідних слідчих дій й завершення досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1