печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Кронос-Лідер» про скасування арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Кронос-Лідер» звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.09.2022 у справі №757/25317/22-к, на майно, а саме: грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Кронос-Лідер»: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в кримінальному провадженні № 0000325.

В обґрунтування доводів клопотання зазначив, що арешт накладено безпідставно та необґрунтовано. Прокурором під час розгляду клопотання про накладення арешту жодним чином не обґрунтований розмір начебто заподіяної шкоди чи неправомірної вигоди. Посилання в оскаржуваній ухвалі на отримання ТОВ «Кронос-Лідер» будь-якої неправомірної вигоди - взагалі відсутнє. Згідно електронної системи закупівель Prozorro.gov.ua ТОВ «Кронос-Лідер» у 2018-2020 роках були укладені договори підряду на проведення будівельних робіт. Проте усі вони є реальними правочинами, вчинені з метою настання реальних наслідків, ці роботи виконувалися у повному обсязі офіційно працевлаштованими працівниками ТОВ «Кронос-Лідер» без залучення будь-яких субпідрядників, підтвердженням чого є відповідна первинна документація. Крім того, у вказаному кримінальному провадженні жодній посадовій особі ТОВ «Кронос-Лідер» не повідомлено про підозру та вони не мають статусу підозрюваного.

В судове засідання адвокат не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.

У судове засідання прокурор не з`явився, 11.05.2023 направив на електронну адресу суду письмові заперечення, в яких зазначив, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна, з метою визначеною в п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження грошових коштів, які знаходяться на банківських рахунках, відкритих у АТ КБ «Приватбанк», як речових доказів у кримінальному провадженні. При цьому не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може зумовити труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні № 0000325 від 18.02.2022, спричинити втрату інформації, яка має доказове значення в ході здійснення досудового розслідування.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалась.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду провадження повідомлялися належним чином про причини неявки не повідомили, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без їхньої участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Вивчивши клопотання, приходжу до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ГСУ НП України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 18.02.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, під № 0000325, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В ухвалі слідчого судді Печерського районного суду від 22.09.2022 зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради, вступивши у змову з фактичними контролерами та власниками ТОВ «РБК Інтерресурси», ТОВ «Кронос-Лідер», ПП «Кабекслайн», ПП «Сіті Буд Плюс», ПП «Камелот-3000», розробили та впровадили протиправну схему привласнення коштів місцевого бюджету шляхом проведення публічних закупівель з порушенням норм чинного законодавства, з метою подальшого заволодіння та їх обготівкування.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.09.2022 клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора задоволено, накладено арешт на майно, а саме: грошові кошти, зокрема, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Кронос-Лідер»: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на положення п. 1 ч.ч 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя на даній стадії провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Слідчий суддя звертає увагу, що у даному випадку, підставо застосування арешту майна - є заборона для осіб у володінні яких воно знаходиться відчужувати, користуватись та видозмінювати майно. Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що адвокатами власників майна ТОВ «Кронос-Лідер» та ТОВ «Пожежно-техногенна безпека» була подана апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року, за результатами розгляду якої колегія суддів прийшла до висновку, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора щодо арешту зазначеного майна, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може зумовити труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні №0000325 від 18.02.2022 року, спричинити втрату інформації, яка має доказове значення в ході здійснення досудового розслідування, а відтак ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.09.2022 є обґрунтованою.

Разом з тим, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, надходить до висновку, що в клопотанні та доданих до нього матеріалах не було доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Доводи, викладені в клопотанні про скасування арешту не містять, і слідчим суддею при його розгляді, не встановлено належних та допустимих доказів для протилежного висновку.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Кронос-Лідер» про скасування арешту - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1