н/п 1-кс/490/4701/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/4669/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

05 червня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, працює шиномонтажником, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України ,

-у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 360, ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному проваджені внесеного до №0000853 від 08.05.2023.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 360, ч.4 ст.185 КК України. Зокрема, він, в ніч з 29.042023 року на 30.04.2023 року (більш точного часу під час досудового розслідування не встановлено), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел спрямований на таємне заволодіння чужим майном, керуючись корисливим мотивом, таємно, умисно, діючи в умовах воєнного стану, та цілком усвідомлюючи цю обставину, яка суттєво підвищувала суспільну небезпечність його діяння, перебуваючи на перехресті вул. Херсонської та вул. Молодіжної смт. Антонівка в м. Херсоні, проник у колодязь оглядового пристрою телефонної каналізації, в якому металевою пилкою перерізав два телефонних кабелі, від`єднавши його від мережі електрозв`язку АТ «Укртелеком». Після чого продовжуючи свою злочину діяльність з метою крадіжки, проник до колодязю оглядового пристрою телефонної каналізації, який знаходиться за адресою: м. Херсон, смт. Антонівка, вул. Херсонська, біля буд. №19, в якому металевою пилкою перерізав зазначені кабелі лінії електрозв`язку в іншому місці. Після перерізання телефонних кабелів в двох колодязах ОСОБА_4 витяг два дроти довжиною по 0,083 км на поверхню та покинув місце вчинення злочину з викраденими кабелями. Згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2717/23 від 17.05.2023 вартість кабелю «ТПП 600х2х0,04» довжиною 0,083 км могла становити 135824 грн., 52 коп., та кабелю «ТПП 100х2х0,04» довжиною 0,083 км могла становити 16855 грн., 64 коп., В результаті чого заподіяв АТ «Укртелеком» Херсонська філія матеріальну шкоду на вище вказану суму. Крім того, ОСОБА_4 , в ніч з 29.04.2023 року на 30.04.2023 року (більш точного часу під час досудового розслідування не встановлено), перебуваючи біля колодязю оглядового пристрою телефонної каналізації на перехресті вул. Херсонської та вул. Молодіжної смт. Антонівка в м. Херсоні, до колодязю оглядового пристрою телефонної каналізації біля буд. №19 по вул. Херсонській, смт. Антонівка, в м. Херсон, переслідуючи прямий умисел та корисливий мотив, під час крадіжки кабелю, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, усвідомлюючи що пошкодження діючої телекомунікаційної мережі призведе до припинення надання телекомунікаційних послуг, незаконно, умисно, здійснив зрізання кабелю «ТПП600х2х0,04» довжиною 83 м., та кабелю «ТПП100х2х0,04» довжиною 83 м., належного АТ «Укртелеком» Херсонська філія, що спричинило припинення зв`язку для 117 абонентів у м. Херсоні.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно доч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000853 від 08.05.2023 за ч.1 ст. 360, ч.4 ст.185 КК України.

19.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.1 ст. 360, ч.4 ст.185 України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаних кримінальних правопорушень.

Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: електронний рапорт ЄО №6817 від 08.05.2023; рапорт співробітника СКП ВП№1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області від 08.05.2023; пояснення ОСОБА_4 від 08.05.2023; заява про добровільну видачу ОСОБА_4 від 08.05.2023; протокол огляду речі, від 08.05.2023; постанова про визначення та приєднання в якості речового доказу, від 08.05.2023; допит свідка ОСОБА_6 від 17.05.2023; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_6 за фотознімками від.17.05.2023. Довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; допит свідка ОСОБА_7 , від 17.05.2023; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_7 за фотознімками від.17.05.2023. Довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; заява про добровільну видачу ОСОБА_7 від 17.05.2023; протокол огляду речей, від 17.05.2023; постанова про визнання та приєднання в якості речового доказу, від 17.05.2023; постанова про об`єднання матеріалів досудового розслідування, від 19.05.2023; електронний рапорт ЄО № 6907 від 09.05.2023; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, від 09.05.2023; протокол огляду місця події, від 09.05.2023; постанова про визначення та приєднання в якості речового доказу, від 10.05.2023; заява про вчинене кримінальне правопорушення АТ «Укртелеком» Херсонська філія від 09.05.2023; допитом представника потерпілого, від 16.05.2023; акт №82 встановлення викрадення, знищення та/або зловмисного пошкодження ЛКС (інших ТЗТМ) АТ «Укртелеком» Херсонська філія від 09.05.2023; доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України від 18.05.2023; допит свідка ОСОБА_8 від 18.05.2023; допит свідка ОСОБА_9 від 18.05.2023; висновок судової товарознавчої експертизи № 2717/23 від 17.05.2023; рапорт про виявлене кримінальне правопорушення слідчого СВ ВП №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області від 19.05.2023; електронний рапорт ЄО № 7537 від 19.05.2023 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі, а також підозрюваний не має будь-яких соціальних зв`язків.

Проте, ризик, передбачений п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що прокурором такий формально вказаний, оскільки підозрюваний раніше не судимий, підозр у вчинені інших кримінальних правопорушень органами досудового розслідування не надано, з моменту вчинення злочину та його виявлення (30.04.2023), а також першого надання пояснення та після пред`явлення підозри (19.05.2023) на виклики слідчого з`являється, про що підтвердив прокурор, добровільно прибув до суду, в розшук не оголошувався, вважає підозру обґрунтованою та розкаюється у вчиненому, працює, а тому вказаний ризик слідчий суддя вважає припущенням, який не необґрунтований та не підтверджуються матеріалами провадження.

Відповідно до статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Поряд з цим, чинним КПК України, окрім найжорсткішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачено й інші види запобіжних заходів, зокрема такий як домашній арешт.

У відповідності до положень ч.ч.1-2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу суд виходить з того, що хоч останній і підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжкого злочину, однак в його діях наявний ризик, передбачений ч.1 ст.177 КПК України.

Інші ризики не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні та не доведені прокурором.

Поряд з цим, як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний раніше не судимий, до адміністративної відповідальності не притягувався, підозр у вчинені інших кримінальних правопорушень органами досудового розслідування йому не пред`явлено, має постійне місце проживання, працює , негативні характеристики відсутні, на виклики слідчого та суду з`являється.

Крім того, підозрюваний проживає один, близьких чи родичів у м. Херсон не має, а тому при обранні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, він буде позбавлений можливості забезпечити себе продуктами харчування та іншими необхідними засобами для існування.

А відтак, на думку суду, враховуючи вказані обставини та запроваджений у країні воєнний стан у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією російської федерації, відсутні підстави для застосування до підозрюваного найжорсткішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Поряд з цим суд вважає, що відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, зокрема у вигляді домашнього арешту. Більше того, вказаний вид запобіжного заходу є другим в переліку після тримання під вартою за ступенем жорсткості згідно положень КПК України та такий, на думку суду, є співмірним із тяжкістю та суттю кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюють ОСОБА_4 .

Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Керуючись вимогами статей 177,178, 181,182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 20.00 год. до 06.00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися за межі м. Херсон, без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками по вказаному кримінальному провадження.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту оголошення ухвали з 05 червня 2023 року до 19 липня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

В решті клопотання відмовити.

У відповідності до вимог ч.5 ст.196 КПК України, копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвалу скерувати у відповідний відділ поліції за місцем проживання підозрюваного для негайного виконання і постановки на облік підозрюваного ОСОБА_4 , про що необхідно повідомити слідчого.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1