Справа № 201/5220/22
Провадження № 1-кп/0182/525/2023
У Х В А Л А

Іменем України

02.06.2023 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні на стадії судового розгляду в режимі відеоконференції в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області клопотання про продовження строку запобіжних заходів у кримінальному провадженні №0000467 від 29.04.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чкалове Веселівського району Запорізької області, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 Кримінального кодексу України (далі КК України),

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених (в режимі відеоконференції) ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ,

захисників адвокатів ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції), ОСОБА_7

в с т а н о в и в:

1.В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місяці, щодо обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , кожного окремо, оскільки ризики передбачені ст.177 КПК продовжують існувати, а саме ризик переховування від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки останні обвинувачуються у скоєнні корисливих злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, вони повною мірою усвідомлюють невідворотність покарання і настання для них передбачених законом обмежень їх прав та свобод. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених.

3.Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_3 .

4.Захисник адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію підзахисного посилаючись на зазначені обвинуваченим обставини просив задовольнити його клопотання.

5.Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив проти задоволення заявленого прокурором клопотання та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 , а також просив зменшити розмір застави, оскільки встановлений розмір є непомірним.

6.Захисник адвокат ОСОБА_7 заперечив проти задоволення заявленого прокурором клопотання та просив задовольнити заявлене обвинуваченим клопотання, пославшись на необґрунтованість ризиків зазначених прокурором.

7.Прокурор щодо заявлених стороною захисту клопотань про зміну запобіжних заходів на домашній арешт заперечив та підтримав раніше заявлені клопотання.

8.Вислухавши думку сторін кримінального провадження суд вважає, що клопотання прокурора підлягають задоволенню з таких підстав.

9.Обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , кожному окремо, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався, зокрема строком до 05 червня 2023 року включно із можливістю внесення застави в розмірі 100 (сто) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

10.Згідно з вимогами ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

11.Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інші кримінальні правопорушення (ч.1 ст.177 КПК України).

12.Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

13.Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

14.Так, у клопотанні прокурором заявлено наявність ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від суду; вчинити інші кримінальні правопорушення.

15.У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти росії» (Smirnova v. russia №71362/01 від 21.07.2003), суд зазначив, що при визначенні ризику переховування обвинуваченого від правосуддя потрібно враховувати особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

16.Суд враховує те, що ОСОБА_4 , ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, за які законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, їх вік та стан здоров`я, соціальні зв`язки, репутацію обвинувачених, тому суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, що вказані обставини не зменьшили ризики переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

17.Судом також враховується і та обставина, що під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу та заявлених клопотань стороною захисту про зміну запобіжних заходів на домашній арешт, обвинуваченими та їх захисниками, не надано жодного належного доказу, який свідчив би про необхідність зміни вже обраного запобіжного заходу.

18.Крім того, до суду не надано доказів неможливості подальшого тримання обвинувачених під вартою, зокрема за станом здоров`я чи інше.

19.Таким чином, враховуючи наведене суд вважає, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинувачених під час розгляду справи, тому приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягають задоволенню та обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , кожному окремо, необхідно продовжити строк тримання під вартою на строк не більше ніж на два місяці, а в задоволенні клопотань сторони захисту, слід відмовити.

20.Крім того, згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

21.Розмір застави необхідно вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених, з урахуванням положень ст.177, 178 КПК України, та при цьому раціонально співставивши його з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом та гарантуватиме належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

22.З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особи обвинувачених та обставини справи, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави, кожному окремо, як альтернативного запобіжного заходу, визначеного раніше відносно обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , а саме у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 331, 376, 371, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжних заходів у виді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , кожного окремо, задовольнити.

2. В задоволенні клопотань сторони захисту про зміну запобіжних заходів відмовити.

3.Продовжити щодо ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на два місяці, до 01 серпня 2023 року включно, із можливістю внесення застави в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 коп.

4.Продовжити щодо ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на два місяці, до 01 серпня 2023 року включно, із можливістю внесення застави в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 коп.

5.У разі внесення застави у розмірі визначеному ухвалою суду ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , кожного окремо, з дня внесення застави вважати особою стосовно якої обрано запобіжний захід у виді застави і відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України на них, кожного окремо, покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до суду у визначений час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

6.Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

7.Роз`яснити обвинуваченим та заставодавцю, кожного окремо, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга на протязі п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 05.06.2023.

Суддя: ОСОБА_1