490/8877/23 15.09.2023
н/п 1-кс/490/6740/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8877/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Миколаєва ОСОБА_3 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва надійшло клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Миколаєва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, а саме: месинову сітку довжиною 30 м, висотою 1,1 м, крок вічко 24 мм, яку вилучено та поміщено до сейф. пакету WAR 1540471; рибу «Тарань» у кількості 85 особин, рибу «Окунь» у кількості 7 особин, рибу «Карась сріблястий» у кількості 1 особина, рибу«Кефаль сикгіль» у кількості 1 особина, рибу «Пузанок» у кількості 2 особини, рибу «Бичок» у кількості 1 особина, у межах кримінального провадження №0000388 від 12.09.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що 11.09.2023 до відділення поліції №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 11.09.2023 за адресою: м. Миколаїв, мікрорайон Варварівка, Бузький лиман (координати НОМЕР_1 , 31.9363466), виявлено особу, яка незаконно видобувала водні біоресурси, а саме рибу.

В подальшому, 11.09.2023 у ході проведення огляду місця подіїу період часу з 18:15 год по 18:50 год у місті Миколаєві вмікрорайоні Варварівка на березі Бузького лиману (координати 46.9786857, 31.9363466)вилучено наступне:

1. Риба тарань у кількості 85 особин.

2. Риба окунь у кількості 7 особин.

3. Риба карась сріблястий у кількості 1 особина.

4. Риба кефаль сикгіль у кількості 1 особина.

5. Риба пузанок у кількості 2 особини.

6. Риба бичок у кількості 1 особина.

7. Месинову сітку довжиною 30 м, висотою 1,1 м, крок вічко 24 мм у кількості 1 одиниці, яку вилучено та поміщено до сейф пакету WAR 1540471.

Посилаючись на те, що вилучені в ході огляду місця події речі є підшуканими, виготовленими, пристосовані та використані як засоби знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, та зберегли на собі його сліди, прокурор просить про накладення арешту.

Прокурор у судове засідання не з`явився, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Як встановлено з матеріалів клопотання, 11.09.2023 до відділення поліції №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 11.09.2023 за адресою: м. Миколаїв, мікрорайон Варварівка, Бузький лиман (координати НОМЕР_1 , 31.9363466), виявлено особу, яка незаконно видобувала водні біоресурси, а саме рибу.

В подальшому, 11.09.2023 у ході проведення огляду місця подіїу період часу з 18:15 год по 18:50 год у місті Миколаєві вмікрорайоні Варварівка на березі Бузького лиману (координати 46.9786857, 31.9363466)вилучено наступне:

1. Риба тарань у кількості 85 особин.

2. Риба окунь у кількості 7 особин.

3. Риба карась сріблястий у кількості 1 особина.

4. Риба кефаль сикгіль у кількості 1 особина.

5. Риба пузанок у кількості 2 особини.

6. Риба бичок у кількості 1 особина.

7. Месинову сітку довжиною 30 м, висотою 1,1 м, крок вічко 24 мм у кількості 1 одиниці, яку вилучено та поміщено до сейф пакету WAR 1540471.

Постановою дізнавача від 12.09.2023 р. месинову сітку довжиною 30 м, висотою 1,1 м, крок вічко 24 мм у кількості 1 одиниці, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, постановою дізнавача від 12.09.2023 р. рибу «Тарань» у кількості 85 особин, рибу «Окунь» у кількості 7 особин, рибу «Карась сріблястий» у кількості 1 особина, рибу «Кефаль сикгіль» у кількості 1 особина, рибу «Пузанок» у кількості 2 особини, рибу «Бичок» у кількості 1 особина визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні та передано на відповідальне зберігання до Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області.

Матеріалами клопотання, у тому числі даними протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 12.09.2023 р., підтверджується, що вказані речі належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та використовувались під час незаконного рибно-добувного промислу, тобто є знаряддям та предметом вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна забезпечується з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зокрема є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч.2ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням наведеного, враховуючи мотиви клопотання, склад майна, на яке прокурор просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, наявність обставин, що свідчать про те, що вилучена сітка месинова могла бути використана як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, а вилучена риба є предметом вчинення вказаного кримінального правопорушення, та відповідають критеріям ст. 98 КПК України, враховуючи наслідки арешту майна для його володільців, виходячи із розумності та співмірності в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, вважаю клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Виходячи із даних матеріалів кримінального провадження, на цьому етапі провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільців майна з метою виконання завдань кримінального провадження, так як незастосування арешту в даному випадку може призвести до зникнення вказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене у ході проведення огляду місця події від 11.09.2023 р. майно, а саме: месинову сітку довжиною 30 м, висотою 1,1 м, крок вічко 24 мм, яку вилучено та поміщено до сейф. пакету WAR 1540471; рибу «Тарань» у кількості 85 особин, рибу «Окунь» у кількості 7 особин, рибу «Карась сріблястий» у кількості 1 особина, рибу «Кефаль сикгіль» у кількості 1 особина, рибу «Пузанок» у кількості 2 особини, рибу «Бичок» у кількості 1 особина.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Ухвала може бути скасована в порядку ст.174 КПК України за клопотанням власника, володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1