Справа № 589/4048/23
Провадження № 1-кс/589/1131/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2023 року

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шосткинського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

До Шосткинського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого Шосткинського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що 1.08.2023р. невстановлені особи підробили офіційні документи, щодо перевезення лісопродукції Шосткинського дочірнього агролісгосподарського підприємства « Шосткинський лісгосп» тому просять накласти арешт на вилучене під час огляду місця події речі, а саме : вантажний автомобіль «RENAULT» моделі «PREMIUM 460. 19Т» Д.н.з. НОМЕР_1 з спеціалізованим напівпричіпом «SCHWAR2MULLER» моделі «SРA-ЗЕ», днз.: НОМЕР_2 , з колодами дерева сосна діаметром від 35 до 47см в кількості 34 на вантажній площадці автомобілю га 27 на вантажній площадці напівпричепа, в загальній кількості 61 колода; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 видане 27.10.2022 ТСЦ5945 на автомобілю «RENAULT» моделі «PREMIUM 460.19Т», д.н.з НОМЕР_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 видане 08.12.2016 ТСЦ5945 на спеціалізований напівпричіп «SCHWARZMULLER» моделі «SPA-ЗЕ», д.к.з НОМЕР_2 ; ключі до автомобілю «RENAULT» моделі «PREMIUM 460.19Т». д.н.з. НОМЕР_5 . які помішено до спецпакету WAR 1130532 товаро транспортну накладну серії САА № 044379 від 31.07.2023.; товарно-транспортну накладну № Р54 від 01 серпня 2023 з метою збереження речових доказів шляхом заборони розпоряджатись чи користуватись вказаними речами, чи проводити з ними інші дії. крім проведення слідчих дій, так як вони підтверджують факт вчинення підробки та є речовим доказом у справі.

В судове засідання сторони не з`явились.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так слідчим суддею встановлено, що згідно витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань в СВ Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області Шосткинському ВП ГУ НП в Сумській області відкрите кримінальне провадження №0000911 від 02,08,2023. за ознаками кримінального правопорушення. передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Згідно реєстрації Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області від 1.08.2023р. на блок посту Гамаліївка зупинено авто « рено « д.н. НОМЕР_1 з причіпом та лісопродукцією без відповідних документів.

Згідно протоколу огляду від 1.08.2023р. о 17:30 до 21:25 проведено огляд під час огляду виявлено та вилучено транспортний засіб НОМЕР_1 з причепом НОМЕР_6 , ключі запалювання від т.з. , свідоцтво про реєстрацію т.з., свідоцтва про реєстрацію причепа, товаротранспортні накладні.

Разом з цим даний протокол огляду складено до внесення відомостей до ЕРДР а саме 1.01.2023р. однак вказівка, що даним протоколом оглянуто місце протокол не містить в результаті чого неможливо встановити природу проведеної слідчої дії.

Крім цього зазначений протокол не містить вказівки на підставу проведення огляду, проведений без понятих, потерпілого, власника автомобіля, не зазначено місце проведення огляду, предмет огляду. До матеріалів клопотання не надано ухвали слідчого судді про дозвіл на проведення огляду, не надано дозвіл на проведення огляду.

Також а ні в клопотання, а ні в матеріалах клопотання не зазначено який саме офіційний документ підроблено, та в чому полягає підроблення документу, а тому в судовому засіданні не встановлено факту, що існує: обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Клопотання не містить і об`єктивних даних , що вантажний автомобіль «RENAULT» моделі «PREMIUM 460. 19Т» Д.н.з. НОМЕР_1 з спеціалізованим напівпричіпом «SCHWAR2MULLER» моделі «SРA-ЗЕ», днз.: НОМЕР_2 , з колодами дерева сосна діаметром від 35 до 47см в кількості 34 на вантажній площадці автомобілю га 27 на вантажній площадці напівпричепа, в загальній кількості 61 колода; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 видане 27.10.2022 ТСЦ5945 на автомобілю «RENAULT» моделі «PREMIUM 460.19Т», д.н.з НОМЕР_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 видане 08.12.2016 ТСЦ5945 на спеціалізований напівпричіп «SCHWARZMULLER» моделі «SPA-ЗЕ», д.к.з НОМЕР_2 ; ключі до автомобілю «RENAULT» моделі «PREMIUM 460.19Т». д.н.з. НОМЕР_5 . які помішено до спецпакету WAR 1130532 товаро транспортну накладну серії САА № 044379 від 31.07.2023.; товарно-транспортну накладну № Р54 від 01 серпня 2023 є речовими доказами в розумінні ст. 98 КК України, і відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України

Також в клопотанні не вказано власника ТЗ, причепу, колод дерева. Не надані документи на підтвердження права власності на зазначене майно.

Крім цього, слід зазначити, що до суду з клопотанням про накладення арешту слідчий звернувся лише 3.08.2023р., а майно було вилучено 1.08.2023р., тобто, якщо зважати на клопотання слідчого в якому зазначено, що проведено огляд місця події, то клопотання подано з порушенням строку подання клопотання тобто порушено ч.5 ст. 171 КК не пізніше наступного дня

Якщо ж це був огляд на підставі ухвали суду, що передбачає звернення до суду з клопотанням протягом 48 годин після вилучення майна, то слідчим не надано ухвалу суду яка б узаконила зазначене проведення огляду і проведений огляд до внесення в ЕРДР, що суперечить вимогам законодавства.

Зважаючи на зазначене слідчий суддя приходить до переконання, щодо відсутності правових підстав для задоволення зазначеного клопотання, а тому в його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. 172 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000911 від 02.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України - відмовити.

Ухвала про відмову у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно є підставою негайного повернення майна особі, яка ним володіє.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1