УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги вбачається, що 16.05.2023 ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку скерував на адресу Державного бюро розслідувань заяву про кримінальне правопорушення від 16.05.2023, яка отримана службовою особою Державного бюро розслідувань 19.05.2023, в той же час, підтвердження, що відомості за вказаною заявою внесені до ЄРДР - відсутні.

У зв`язку із чим заявник просить слідчу суддю скаргу задовольнити та зобов`язати посадових осіб Державного бюро розслідувань, слідчі якого здійснюють досудове розслідування у кримінальних провадженнях, за місцем знаходження: м. Київ, вул. Семена Петлюри, 15 в межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва, у відповідності до заяви ОСОБА_3 від 16.05.2023 року про кримінальне правопорушення, отриману 19 травня 2023 року (зареєстровану за Вх. №1839), відомості про вчинення кримінального правопорушення внести до Єдиного реєстр досудових розслідувань, за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч.1 ст. 14, ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 256, ч.4 ст. 358 та ч.2 ст. 375 УК України.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, будучи належним чином повідомлений, в той же час на адресу суду скерував клопотання про проведення судового засідання без участі скаржника.

Уповноважена особа Державного бюро розслідувань в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду скарги, однак згідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність такої особи не є перешкодою для розгляду скарги.

Водночас, 04.07.2023 на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшов лист за підписом заступника керівника відділу Головного слідчого управління ДБР ОСОБА_4 , у якому останній зазначив, що заява ОСОБА_3 надсилалась за належністю до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, супровідним листом від 02.06.2023 №1839зкп/10-2-04-01-7214/23.

Слідча суддя дослідивши матеріали скарги та долучені до матеріали, вважає, що відсутні підстави для її задоволення.

Так, за приписами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, в тому числі, у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

ОСОБА_3 16.05.2023 засобами поштового зв`язку скерував на адресу Державного бюро розслідувань заяву про внесення відомостей до ЄРДР згідно ст. 214 КПК України, з огляду на те, що в діях позивача ОСОБА_5 , ПП «Транс-Окогруп» та судді Шацького районного суду Волинської області ОСОБА_6 по судовій справі 170/912/19 є наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 14, ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 256, ч.4 ст. 358 та ч.2 ст. 375 УК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проте, зміст ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно п.2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий й прокурор, хоча й не проводять до моменту внесення в ЄРДР перевірку обставин, викладених в заяві, однак аналізують її зміст на предмет наявності достатніх відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про його вчинення. Якщо у заяві чи повідомленні відсутні вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вони не можуть вважатися такими, що підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то кримінальне провадження не може бути розпочато. Наведене узгоджуються з практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеній у постановах від 30.09.2021 справа №556/450/18, від 16.05.19 справа №761/20985/18, що має враховуватись судом відповідно до ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України).

Відповідно до усталеної судової практики, котра віддзеркалює принцип, пов`язаний із належним відправленням правосуддя, судові рішення повинні повно відображати мотиви, на яких вони ґрунтуються («Морейра Ферейра проти Португалії (№ 2)» (Moreira Ferreira v. Portugal (no. 2)) [ВП], § 84; «Папон проти Франції» (Papon v. France) (ухв.)).

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_3 від 16.05.2023 та долучені до скарги матеріали, слідча суддя дійшла висновку, що вона не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 14, ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 256, ч.4 ст. 358 та ч.2 ст. 375 УК України.

Враховуючи наведене, слідча суддя вважає доводи ОСОБА_3 необґрунтованими, а тому відсутні підстави для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст. 7, 214, 303, 304, 307, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1