Справа № 211/6/23
Провадження № 1-кс/211/1419/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року слідчий суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий ОСОБА_6 в межах кримінального провадження № 0000014 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваної ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала. Окремо зазначала, що ОСОБА_5 дійсно був допитаний в якості свідка у даному кримінальному провадженні. Наразі йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. У даному кримінальному провадженні також значиться кримінальне правопорушення за ст. 364 ч. 2 КК України, але ОСОБА_5 не повідомлялася підозра вчинення даного кримінального правопорушення. Під час допиту ОСОБА_5 в якості свідка, не було порушено його право на захист, та не було поставлено жодних питань і не було отримано жодних відповідей, де б ОСОБА_5 сам себе викривав. Також звертає увагу на технічні описки допущені у клопотанні слідчого, щодо зазначення сум майнової шкоди, так вказано, що ОСОБА_5 завдав майнову шкоду у сумі 107797,95 грн., та у сумі 123387,42 грн., замість вірного 146250,00 грн., та 169000,00 грн., що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме копією повідомлення про підозру, яка була вручена підозрюваному та копією висновку товарознавчої експертизи, де всі суми зазначені вірно.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували та просили відмовити у його задоволенні. Захисником ОСОБА_4 було зазначено, що підозра, оголошена ОСОБА_5 є необґрунтованою, а ризики, зазначені у клопотанні є недоведеними та надуманими. Крім того встановлена наявність у клопотанні на підставі якого вирішується питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави встановлена наявність технічних описок у сумах шкоди. Разом з тим в рамках даного кримінального провадження не проведено економічну експертизу, а проведена товарознавча експертиза є орієнтовною, тобто на обгрунтування підозри не визначено дійсні збитки. З урахуванням зазначених обставин захисник заперечувала проти обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави та просила у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши сторони, вивчивши доводи клопотання та перевіривши матеріали, долучені до клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Як слідує з клопотання та наданих суду матеріалів, ОСОБА_5 обіймаючи посаду начальника відділу освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради на якого покладено обов`язки з виконання організаційно - розпорядчих і адміністративно -господжарчих функцій, представляти віддділ освіти як сторону в договорі з суб`єктами господарювання, та право розпоряджатися коштами відділу, маючи умисел на розкрадання у формі розтрати грошових коштів відділу, які перебували у його віданні, шляхоом зловживання своїм службовим становищем з метою передачі третім особам для задоволення їх корисливих інтересів, у період з 08.11.2022 року по 15.12.2022 року за пособництва ФОП ОСОБА_7 в умовах воєнного стану, вчинив розтрату майна, яке перебувало в його віданні, з використанням свого службового становища.

Так реалізуючи свій злочинний умисел з метою створення передумови для розтрати коштів, уповноваженою особою за проведення публічних закупівель товарів, робіт і послуг відділу освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради було прийнято рішення про укладення договорів про закупівлю за державні кошти з ФОП ОСОБА_7 .

На виконання рішення уповноваженої особи 08.11.2022 року між відділом освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради в особі начальника відділу ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_7 укладено договір про закупівлю за державні кошти № 171 про закупівлю 117 ліхтарика акумуляторного для освітлення приміщень за ціною 1250,00грн./од. на загальну суму 146250 гривень 00 копійок, котрі відповідно до комерційної пропозиції ФОП ОСОБА_7 мають наступні характеристики зокрема: світловий потік 600Лм., час роботи 7 год., тип ламп світло діоди 6LED, тип заряду від мережі, сонячної батареї.

Надалі достовірно знаючи та усвідомлюючи, що вказані ліхтарики акумуляторні за договором, не поставлені, натомість поставлені інші котрі згідно висновку експерта від 27.06.2023 № СЕ-4/61 мають інші технічні характеристики, згідно яких поставлені ліхтарики не мають сонячної батареї для заряду, підписав та завірив печаткою видаткову накладу № 2 від 17.11.2022 про поставку ФОП ОСОБА_7 на підставі вищезазначеного договору товару, після чого передав видаткову накладну № 2 від 17.11.2022 в бухгалтерію відділу освіти з метою проведення оплати коштами в сумі 146250 гривень 00 копійок за невиконаним договором.

На підставі цієї видаткової накладної було перераховано на користь ФОП ОСОБА_7 бюджетні кошти в сумі 146250 гривень 00 копійок.

Згідно висновку експерта від 27.06.2023 року № СЕ-4/61 ринкова вартість станом на 17.11.2022 року одного фактично поставленого до відділу освіти ліхтарика становить 328,65 грн., що на 921,35 грн., менше вартості ліхтарика вказаного в договорі.

Крім того, на виконання рішення уповноваженої особи 30.11.2022 року між відділом освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради в особі начальника відділу ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_8 було укладено договір про закупівлю за державні кошти № 182, 13 печей-буржуйок з комплектуючими за ціною 13000,00грн./од. на загальну суму 169000,00грн. котрі відповідно до комерційної пропозиції ФОП ОСОБА_7 мають наступні характеристики зокрема: розмір печі з ніжками 700*260*485мм., двері поворотні з затвором 220*152мм., двері зольної камери 43*152мм., зовні пофарбована термостійкою фарбою (до 800 0 С) чорною фарбою в два шари.

Надалі достовірно знаючи та усвідомлюючи, що вказані печі-буржуйки за договором, не поставлені, натомість поставлені інші котрі згідно висновку експерта від 27.06.2023 № СЕ-4/61 мають інші технічні характеристики, а саме: розмір печі з ніжками 620*540*250мм., двері поворотні з затвором 220*220мм., залишків фарби не виявлено, ОСОБА_5 підписав та завірив печаткою видаткову накладу № 7 від 15.12.2022 про поставку ФОП ОСОБА_7 на підставі вищезазначеного договору товару, після чого передав видаткову накладну № 7 від 15.12.202 в бухгалтерію відділу освіти з метою проведення оплати коштами в сумі 169000,00грн. за невиконаним договором. На підставі цієї видаткової накладної було перераховано на користь ФОП ОСОБА_7 бюджетні кошти в сумі 169000,00грн.

Згідно висновку експерта від 27.06.2023 року № СЕ-4/61 ринкова вартість станом на 15.12.2022 року однієї печі-буржуйки котра була поставлена до відділу освіти становить 3508,66 грн., що на 9491,34 грн., менше вартості печі вказаної в договорі.

Також, ОСОБА_5 укладаючи від імені відділу освіти виконкому Довгинцівської районної в місті ради з ФОП ОСОБА_8 вищевказані договори від 08.11.2022 року та від 30.11.2022 року, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що вказані ліхтарики акумуляторні та вказані печі - буржуйки за договорами, не поставлені, натомість поставлені інші, підписав та завірив печаткою видаткову накладу № 2 від 17.11.2022року та видаткову накладу № 7 від 15.12.2022року, засвідчивши в такий спосіб факт виконання насправді невиконаних договорів та вніс до офіційних документів - вказаних видаткових накладних неправдиві відомості, після чого передав їх в бухгалтерію відділу освіти з метою проведення оплати коштами в сумі 146250,00грн. та в сумі 169000,00грн. за невиконаними договорами.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До таких заходів, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, належать також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом, поміж іншим, є застава.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, 29.08.2023 року ОСОБА_5 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України, про що вбачається у матеріалах, долучених до клопотання.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Так, підозра у вчиненні інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень підтверджується протоколом огляду предметів від 03.06.2023 року, висновком експерта судово товарознавчої експертизи № СЕ-4/61 від 27.06.2023 року, висновком експерта № СЕ-19/105-23/2473-ПЧ від 27.07.2023 року, та іншими доказами.

Наведені у клопотанні доводи свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри та підтверджуються вагомими доказами.

У даному кримінальному провадженні, на об`єктивне переконання слідчого судді, сукупність наведених доказів дає достатні підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень є обґрунтованою, а тому твердження сторони захисту про те, що підозра висунута штучно, не заслуговують на увагу.

Доводи захисника про незрозумілість підозри в частині визначення суми розтрачених коштів, що ставиться у провину ОСОБА_5 , слідчим суддею відхиляються, оскільки питання щодо достатності доказів для доведення вини у вчиненні злочину є прерогативою суду, на розгляд якого надійде обвинувальний акт, та не є предметом дослідження на даному етапі кримінального провадження, як і оцінка доказів з точки зору належності та достатності для доведення вини.

Розглядаючи клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що є обґрунтованими доводи слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про те, що у даному кримінальному провадженні існує необхідність у запобіганні спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування і суду; незаконно впливати на свідків.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На користь вказаних слідчим у клопотанні ризиків свідчать тяжкість, характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суворість можливого покарання; достатність майнового стану підозрюваного ОСОБА_5 , які на переконання суду, є достатніми для фінансового забезпечення підозрюваного під час можливого його переховування.

Наведені вище обставини дають слідчому судді підстави дійти висновку щодо наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 223 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За вказаних обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Як вбачається, ОСОБА_5 обіймає посаду керівника відділу освіти, тобто під його керівництвом працюють особи, які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, а отже, ризик впливу на таких свідків з метою зміни ними своїх показань є актуальним.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні в тому числі тяжкого злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді застави буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваного та інших осіб.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість кримінальних правопорушень, в яких підозрюється особа, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Щодо технічних описок у сумах завданої шкоди, про які зазначила прокурор в ході розгляду даного клопотання, то слідчий суддя, на даній стадії кримінального провадження, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів його забезпечення, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Як встановлено вище, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення в тому числі передбаченого ч.4 ст. 191 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином розмір застави, на переконання слідчого судді, який достатньою мірою гарантував би виконання покладених на нього обов`язків слід визначити у межах сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки.

Враховуючи наведені вище обставини, клопотання слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176-179, 182-184, 193-197, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень.

На підставі ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти (у випадку їх отримання) для виїзду за кордон, та (за наявності) інші документи, що дають право на виїзд з України.

Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею становить два місяці, однак у межах строку досудового розслідування.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду (р/р UA0017442 , банк: Держказначейська служба України, м. Київ; ; МФО 820172; призначення платежу: у призначенні платежу платіжного документу обов`язково зазначити інформацію про постанову судді (ухвалу суду), який обрав заставу мірою запобіжного заходу, та прізвище, ім`я, по-батькові особи, за яку вноситься застава).

Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у виді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту застосування запобіжного заходу у виді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Виконання ухвали покласти на ВП № 1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1