Дата документу 09.08.2023Справа № 554/7089/23
Провадження № 1-кс/554/9810/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2023 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1

розглянувши в м. Полтава скаргу представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві стосовно невнесення відомостей в ЄРДР по заяві від 11.08.2022 року про вчинення кримінального правопорушення,-

Встановив:

Представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 03.08.2023 р. звернувся до суду із вказаною скаргою.

В скарзі зазначає те, що 11.08.2022 року ОСОБА_2 на адресу Полтавської обласної прокуратури була подана заява про вчинення кримінального правопорушення , яка була перенаправлена до ТУ ДБР у Полтавській області.

10.09.2022 р. на адресу ОСОБА_2 надійшов лист , де зазначено про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР.

З таким рішенням ОСОБА_2 не згоден, що і стало підставою звернення до суду із даною скаргою.

Прохав поновити пропущений строк звернення до суду із даною скаргою., посилаючись на те , що правова допомога йому надана була тільки у червні 2023 р.

Визнати відмову слідчого ТУ ДБР у м. Полтаві від 10.09.2022 р. оформлену листом № 11662-2215-02-1 2621зкп протиправною та зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР у м. Полтаві внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР по заяві від 11.08.2022 р.

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

У відповідності до вимог п.3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Заявник зазначає, що відповідь на свою заяву від 11.08.2022 р. ОСОБА_2 отримав 10.09.2022 року.

Скарга в інтересах ОСОБА_2 , подана адвокатом ОСОБА_2 до суду 03 серпня 2023 року, датована і підписана заявником 10 липня 2023 року.

З наданих матеріалів вбачається, що заявником не наведено поважності причин пропуску строку звернення до суду із даною скаргою протягом 10 діб.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності виходячи з такого.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин, враховуючи тривалість пропуску строку, можливість настання негативних наслідків його відновлення для інших осіб, слід виходити також з того, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків на оскарження бездіяльності посадових осіб ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві стосовно невнесення відомостей до ЄРДР по заяві від 11.08.2022 р. про вчинення кримінального правопорушення і відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчатиме про його порушення, як і не встановлено, що скаржник діє сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Враховуючи обізнаність ОСОБА_2 зі встановленими кримінальним процесуальним законодавством строками звернення до суду та підставами для їх поновлення, з огляду на відсутність змістовних і вагомих доводів щодо вчинення ним дій, які вказують на бажання реалізувати процесуальні права з метою їх захисту в судовому порядку, слідчий суддя вважає, що пропуск строку на звернення до суду через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку.

ОСОБА_2 подав до суду більш ніж 100 скарг з питань внесення відомостей до ЄРДР на протязі 2020 -2023 рр. , тобто він обізнаний стосовно строків звернення до слідчого судді та всі його заяви носять шаблонний характер , в деяких лише змінюється дата звернення до ДБР чи прокуратури.

Доказів того , що ОСОБА_2 ,на протязі року, з моменту звернення до Центру з надання безоплатної вторинної допомоги, не призначався адвокат, слідчому судді не надано.

Оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, і слідчий суддя за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення в порядку ст. 117 КПК України, то необхідно на підставі п.3 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу скаржнику.

Керуючись ст. ст. 117,303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

Скаргу представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві стосовно невнесення відомостей в ЄРДР по заяві від 11.08.2022 року про вчинення кримінального правопорушення із усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику.

Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку на протязі п`яти діб.

Суддя: ОСОБА_1