18.07.2023 Справа № 756/8575/23
Справа №756/8575/23
Провадження №1-кс/756/1578/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002474 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у с. Лебедин, Бориспілського району, Київської області, не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

УСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002474 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

09.07.2023 слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 із можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що у невстановлений в ході досудового розслідування день, час та місці ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено у великих розмірах, з метою збуту, незаконно придбав та розпочав при собі зберігати 32 згортки обгорнуті клейкою стрічкою із кристалоподібною речовиною яскраво-блакитного кольору, в складі якої міститься особливо небезпечна психотропна речовина обіг якої заборонено, з метою збуту.

У подальшому, 07.07.2023 приблизно о 17 год. 42 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Богатирська, 2-Д, ОСОБА_5 , був зупинений працівниками поліції та, під час спілкування з останніми, повідомив, що має при собі речі, обіг яких обмежений або заборонений.

Після чого останній був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та у нього було виявлено та вилучено 32 згортки обгорнуті клейкою стрічкою із кристалоподібною речовиною яскраво-блакитного кольору, а саме: особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), загальною масою 1,95 г.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини з метою збуту у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчим зазначено, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, у зв`язку з чим останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, крім того підозрюваний може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню судового розгляду або вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має постійних джерел доходу та належних засобів для існування.

У зв`язку з наведеним, незастосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому існує необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з викладених у ньому підстав. Зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Вказав про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Так, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків, крім того, ОСОБА_5 може вчинити інший злочин, оскільки не працює, не має постійних джерел доходу або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, у зв`язку з чим більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що сторона захисту не заперечує обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри. Останній розкаюється у вчиненому, активно співпрацює зі слідством. При цьому, на думку захисника, ризики, наведені слідчим та прокурором є необґрунтованими. Просив прийняти до уваги, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, у зв`язку з чим, просив обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього.

Підозрюваний у судовому засіданні погодився з думкою захисника, розкаявся у вчиненому. Зазначив, що наміру переховуватися від слідства чи суду не має, готовий співпрацювати зі слідством. Просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_5 є його онуком, який завжди проявляв себе як вихований та порядний хлопець, онук зростав на його очах, він займався його вихованням. Просив застосувати щодо онука запобіжний захід у вигляді домиашнього арешту за його місцем проживання, де він зможе контролювати поведінку останнього.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002474 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

07.07.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

08.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З цього приводу, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях «Нечипорук і Йонкало проти України», «Малик проти України» зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення обґрунтована зібраними у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 від 07.07.2023 року; протоколом обшуку від 07.07.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.07.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 08.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 08.07.2023; протокол огляду речей та документів від 07.07.2023 року; висновком експерта № № СЕ-19/111-23/35138 НЗПРАП від 08.07.2023.

Наведені обставини та досліджені у судовому засіданні матеріали, додані до клопотання, у своїй сукупності, у достатній мірі переконують слідчого суддю про наявність обґрунтованого припущення про можливе вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У той же час наявність або ж відсутність протиправних дій ОСОБА_5 підлягає встановленню лише під час судового розгляду обвинувального акта, а на стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості такої підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Отже, враховуючи вимоги п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, які узгоджуються з наведеними рішеннями ЄСПЛ, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах, доданих до клопотання, дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, тобто про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Вирішуючи питання доцільності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу та визначаючи вид запобіжного заходу, слідчий суддя враховує особу, вік та стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, наявність постійного місця проживання у Київській області.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено існування ризику того, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, може у подальшому переховуватися від органів досудового слідства та суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні ризик незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні, адже сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання та роботи вказаних осіб не доводить існування такого ризику. Крім того, приписами п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК України передбачена можливість встановлення щодо підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, що при застосуванні до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, унеможливить вчинення таких дій, а у разі їх вчинення може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу на більш жорсткий запобіжний захід за клопотанням органу досудового розслідування.

Відсутній, на думку слідчого судді, також ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на його обґрунтування не було надано жодних доказів та не наведено належних обґрунтувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема справи «Харченко проти України», «Комарова проти України», «Калашніков проти Росії», в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання осіб під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі; у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Положеннями статей 21, 24, 43 Конституції України передбачено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

З огляду на імперативні норми Конституції України, висновки Європейського суду з прав людини, викладені у різних рішеннях, враховуючи обставини відсутності реальних ризиків, передбачених п.п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про те, що органом досудового розслідування не доведено, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 К ПК України.

Під час розгляду вказаного клопотання, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Зважаючи на викладене, враховуючи кожну обставину окремо та в сукупності, проводячи оцінку поданих доказів, беручи до уваги мету і підстави застосування запобіжних заходів, що передбачені ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що підозра у вчиненні тяжкого злочину сама по собі не є достатньою підставою для обрання запобіжного заходу, слід дійти висновку про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу менш суворого, ніж тримання під вартою, як просила сторона обвинувачення, у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 06.09.2023, у межах строку досудового розслідування, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без поважних причин, без дозволу слідчого, прокурора або суду за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що у достатній мірі забезпечить правомірну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст.176-179, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002474 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 06.09.2023, заборонивши ОСОБА_5 цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без поважних причин, без дозволу слідчого, прокурора або суду за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчих СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, та до процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

2) не відлучатись з Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця реєстрації та/або фактичного проживання;

4) здати на зберігання до органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміни на інший, більш суворий.

Ухвалу про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Оболонського УП ГУНП у м. Києві.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло останнього та вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 18.07.2023 о 10 год. 40 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1