БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кс/356/11/23
Справа № 356/778/16-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.08.2023 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

З участю секретаря ОСОБА_2

Прокурора ОСОБА_3

Обвинуваченого ОСОБА_4

Захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області заяву захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 від 15 жовтня 2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

16.08.2023 року до канцелярії Березанського міського суду Київської області надійшла заява захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000 від 15 жовтня 2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Подану заяву захисник ОСОБА_5 обґрунтовує тим, що вважає, об`єктивний та неупереджений розгляд суддею Березанського міського суду Київської області ОСОБА_6 даного кримінального провадження неможливим, виходячи з наступного.

Так, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.03.2016 року, суддя ОСОБА_6 брала участь у даному кримінальному провадженні № 0000305 від 15.10.2015 року як суддя першої інстанції на стадії судового розгляду.

У зв`язку із закінченням п`ятирічного строку призначення головуючого судді по справі ОСОБА_6 , на підставі розпорядження керівника апарату від 12.09.2018 року № 29, в порядку ст. 35 КПК України, проведено повторний автоматизований розподіл справи, тобто справа перебувала на розгляді судді ОСОБА_6 два з половиною роки.

За вказаний термін головуючим суддею ОСОБА_6 здійснено ряд процесуальних дій та досліджено певні докази. Після призначення судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженні у судді ОСОБА_6 закінчився п`ятирічний строк призначення судді на посаду.

У подальшому у даному кримінальному провадженні було здійснено автоматизований розподіл справи і в період часу з 12.09.2018 року по 16.03.2023 року кримінальне провадження розглядалося під головуванням судді Березанського міського суду ОСОБА_7 .

Суддя ОСОБА_7 розглядала кримінальне провадження з початку судового розгляду і під головуванням цієї судді повторно було досліджено докази, допитані потерпілі, свідки, експерти, обвинувачений.

Однак, під головуванням судді ОСОБА_7 був допитаний експерт ОСОБА_8 , який був головою комісійної судово-медичної експертизи, а під головуванням судді ОСОБА_6 цей експерт не допитувався, хоча клопотання про його допит було задоволено.

У провадженні судді ОСОБА_7 кримінальне провадження перебувало чотири з половиною роки.

Після звільнення судді ОСОБА_7 було здійснено автоматизований розподіл справи та визначено суддю Березанського міського суду Київської області ОСОБА_6 головуючим суддею у цьому кримінальному провадженні.

21.03.2023 року головуючого суддею ОСОБА_6 було заявлено самовідвід обгрунтований тим, що під час судового розгляду вказаного кримінального провадження предметом безпосереднього дослідження та сприйняття судді ОСОБА_6 були відомості, що містяться в показаннях, речах та документах, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню в даному кримінальному провадженні, в тому числі, щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення до кримінальної відповідальності, що забезпечує повноту судового розгляду, а також є необхідним та передує прийняттю суддею відповідного процесуального рішення. Відтак, суддя ОСОБА_6 вважала, що повторна її участь у вказаному кримінальному провадженні може бути підставою для виникнення в учасників кримінального провадження чи стороннього спостерігача об`єктивно обґрунтованих сумнівів в неупередженості судді під час розгляду кримінального провадження.

Після відмови у задоволенні заяви про самовідвід судді ОСОБА_6 , остання всупереч позиції сторони захисту не почала судовий розгляд спочатку, а продовжила його фактично на стадії завершення з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення та перевірки їх доказами.

Після цього, головуюча суддя ОСОБА_6 продовжуючи судовий розгляд, за клопотанням сторони захисту, залучила експерта для проведення судово-медичної експертизи щодо отриманих в результаті ДТП тілесних ушкоджень обвинуваченим ОСОБА_4 та двічі відмовила у призначенні комплексної судово-медичної і автотехнічної експертизи задля з`ясування місця перебування загиблого та обвинуваченого в салоні автомобіля на момент ДТП.

19.07.2023 року головуючий суддя ОСОБА_6 , відмовляючи у задоволенні клопотання сторони захисту в залученні експертів для проведення комісійної судово-медичної та автотехнічної експертизи, обґрунтувала своє рішення показаннями експерта ОСОБА_9 , які він надавав головуючому судді ОСОБА_7 . Водночас, суддя ОСОБА_6 відмовляючи у задоволенні клопотання, не врахувала показання голови комісії експертів ОСОБА_8 , які суперечать показанням експерта ОСОБА_9 .

Крім цього, суддя ОСОБА_6 відмовляючи у задоволенні клопотання сторони захисту щодо призначення експертизи, обґрунтувала своє рішення тим, що призначення такої експертизи буде суперечити дотриманню прав обвинуваченого щодо розумних строків розгляду кримінального провадження та послалася на відповідну практику ЄСПЛ. Це свідчить про те, що суддя ОСОБА_6 , всупереч законним правам та інтересам обвинуваченого, обмежила сторону захисту подавати суду докази на спростування версії обвинувачення, у зв`язку з тривалим розглядом кримінального провадження не з вини обвинуваченого чи його захисників.

15.08.2023 року захисником обвинуваченого було заявлено клопотання про допит експерта ОСОБА_8 , оскільки він безпосередньо за головуванням судді ОСОБА_6 не допитувався та його показання зафіксовані технічними засобами, у зв`язку з наявністю сторонніх звуків на слух не сприймаються, однак у задоволенні цього клопотання безпідставно також було відмовлено. Безпідставною також була відмова прослухати показання експерта ОСОБА_8 .

Також зазначає, що висновок комісійної судово-медичної та автотехнічної експертизи щодо визначення місця перебування обвинуваченого та загиблого в салоні автомобіля на момент ДТП є головним та фундаментальним доказом у цьому кримінальному провадженні. Обмеження сторони захисту головуючим суддею ОСОБА_6 спростувати цей доказ шляхом призначення повторної експертизи є вочевидь упередженим ставленням головуючої судді ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 , що свідчить про очевидну наявність підстав, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 .

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 подану заяву про відвід судді ОСОБА_6 підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Прокурор в судовому засіданні вважав подану заяву захисника про відвід судді ОСОБА_6 безпідставною та такою, що задоволенню не підлягає.

Потерпілі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суддя ОСОБА_6 через канцелярію суду 18.08.2023 року подала заяву, в якій зазначила, що пояснень в судовому засіданні у відповідності до ч. 3 ст. 81 КПК України давати не бажає та просила заяву про відвід розглянути без її участі.

Заслухавши думку учасників судового процесу, суд вважає заяву необгрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Тобто, заява про відвід має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді та такі обставини мають бути підтверджені відповідними доказами.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

В рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

За змістом статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до статті 1 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, суддя повинен бути прикладом неухильного додержання вимог закону і принципу верховенства права, присяги судді, а також дотримання високих стандартів поведінки з метою зміцнення довіри громадян у чесність, незалежність, неупередженість та справедливість суду.

Суддя має докладати всіх зусиль до того, щоб на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини його поведінка була бездоганною (ст. 3 Кодексу суддівської етики).

Обґрунтовуючи заяву про відвід захисник зазначає, що головуюча двічі відмовила у призначенні комплексної судово-медичної та автотехнічної експертизи для з`ясування місця перебування загиблого та обвинуваченого у салоні автомобіля на момент ДТП, відмовила у залученні експертів для проведення експертизи не врахувавши, що показання голови комісії ОСОБА_8 суперечать показанням експерта ОСОБА_9 .

Суд зазначає, що зазначені у клопотанні обставини були судом досліджені та їх аналіз надано в ухвалі суду від 19.07.2023 року. Окрім того, статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, що належить до дискреційних повноважень суду (поняття судової дискреції роз`яснено Верховним судом у справі № 634/609/15-к).

Дослідивши зміст заяви про відвід, суд дійшов висновку про те, що не встановлено існування обставин, які б могли бути підставою для виникнення в учасників кримінального провадження чи стороннього спостерігача об`єктивно обґрунтованих сумнівів в неупередженості судді під час розгляду кримінального провадження

З огляду на відсутність інших обставин для відводу судді, аніж тих, що викладені в заяві про відвід, суд не вбачає підстав для задоволення заяви захисника ОСОБА_5 , оскільки не надано дійсних, обґрунтованих підстав для наявності висновку, що існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 75,76, 80-82, 369-372, 392 КПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 від 15 жовтня 2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвала окремому оскарженю не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1