ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області Справа №477/130/23
Провадження №1-кс/477/269/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

26 травня 2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві клопотання слідчого СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу в кримінальному провадженні №0000011 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такого, що народився у м. Миколаєві, працює комерційним директором ТОВ «Будекспрес-Н», адвоката, проживає в АДРЕСА_1 , у зареєстрованому шлюбі не перебуває, не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 201-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14 квітня 2023 року слідчий СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 (далі слідчий) за погодженням з прокурором Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000011 за частиною третьою статті 201-2 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що СУ ГУНП в Миколаївській області за фактом за фактом привласнення невстановленими особами благодійних пожертв міжнародного благодійного фонду «Fanky Citizens», а саме грошових коштів у сумі 34 200 доларів США 12 січня 2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000011 та розпочато досудове розслідування за частиною третьою статті 201-2 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні 13 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за частиною третьою статті 201-2 КК України.

На думку слідчого необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою обумовлена наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Наявність указаних ризиків слідчим обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, має паспорт громадянина України для виїзду за кордон та з метою уникнення покарання може виїхати до іншої країни чи непідконтрольної Україні території. Оскільки ОСОБА_5 є засновником та керівником благодійної організації, то може використовувати реквізити очолюваних організацій для отримання дозволу на виїзд за межі держави під приводом здійснення волонтерської діяльності. Також, слідчий у поданому клопотанні вказує, що ОСОБА_5 , будучи організатором злочину, маючи доступ до документів БО МБВ «ВОЛОНТЕР ЮА» та ПП «ІНТЕРЛЄГІС» може знищити, сховати, виготовити або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що свідчить про наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 2 частини першої статті 177 КПК України. Крім того, слідчий у поданому клопотанні посилається на наявність ризику, передбаченого пунктами 3 та 4 частини першої статті 177 КПК України, відповідно до якого ОСОБА_5 , з метою перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні, може незаконно впливати на свідків, які вже допитані та на тих, що підлягають допиту, може шляхом примусу узгодити зі свідками, які ще не допитані та не відомі слідству, позицію, яка буде його виправдовувати. В підтвердження наявності ризику, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, слідчий у поданому клопотанні посилається на те, що оскільки дії ОСОБА_5 мають систематичний характер, то вказані обставини свідчать про те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти зазначеним вище ризикам.

Крім того, в разі визначення судом застави, слідчий у поданому клопотанні просив суд вийти за межі розміру застави, встановленої статтею 183 КПК України, з урахуванням особи ОСОБА_5 , який підозрюється у вчинені тяжкого злочину, а також враховуючи той факт, що вчинення злочину супроводжувалося негативним враженням від безладдя та безкарності, що є виключним випадком, зважаючи на суспільно-політичну ситуацію в державі та проведення бойових дій на території України та визначити заставу у розмірі 4 000 000 грн з покладенням певних обов`язків на підозрюваного ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , з позицією якого погодився слідчий ОСОБА_4 , підтримав клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити, указував про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого. Зазначив, що підозра не обґрунтована, заявлені прокурором ризики нічим не підтверджені.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, з підстав, викладених в письмових запереченнях, посилаючись на надуманість та необґрунтованість цього клопотання, а також на не доведеність ризиків належними та достатніми доказами. Вказував, що підозра не обґрунтована, здобуті органом досудового розслідування докази не підтверджують заволодіння ОСОБА_5 грошовими коштами, наданими міжнародним благодійним фондом «Fanky Citizens».

У судовому засіданні проголошено резолютивну частину ухвали.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази по заявленому клопотанню, слідчий суддя встановив наступне.

СУ ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 201-2 КК України за фактом привласнення невстановленими особами благодійних пожертв міжнародного благодійного фонду «Fanky Citizens», а саме грошових коштів у сумі 34 200 доларів США, про яке внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 січня 2023 року, що підтверджується витягом з ЄРДР №0000011.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , скориставшись ситуацією, що склалась у м. Миколаєві та Миколаївської області, пов`язаної з військовою агресією російської федерації щодо України, будучи засновником благодійній організації «Міжнародний благодійний фонд «ВОЛОНТЕР ЮА», з метою незаконного збагачення приблизно в квітні 2022 року розробив злочинний план заволодіння благодійною пожертвою з метою отримання прибутку.

З метою реалізації зазначеного умислу, ОСОБА_5 заручився підтримкою невстановленої особи, яка має зв`язки з міжнародними благодійними організаціями, з метою пошуку донорів благодійних пожертв.

На прохання ОСОБА_5 невстановлена особа у квітні 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, налагодила взаємовідносини із представниками румунського міжнародного благодійного фонду «Funky Citizens» з метою подальшого спонукання останніх на прийняття рішення щодо здійснення благодійної пожертви, а саме - надання коштів для придбання будівельних інструментів, отримувачем яких мала бути БО МБФ «ВОЛОНТЕР ЮА»,

У подальшому, на виконання доручення ОСОБА_5 невстановленою особою досягнуто домовленості із представниками румунського міжнародного благодійного фонду «Funky Citizens» щодо здійснення благодійної пожертви, а саме: надання коштів у сумі 34 200 доларів США для придбання будівельних інструментів, зокрема, 30 бензопил, 10 дизельних генераторів, 10 відбійних молотків, 30 тачок, 30 ліхтарів, отримувачем яких мала бути БО МБФ «ВОЛОНТЕР ЮА».

3 метою приховування злочину ОСОБА_5 не повідомив директора БО МБФ «ВОЛОНТЕР ЮА» ОСОБА_8 про надання румунським міжнародним благодійним фондом «Funky Citizens» коштів у сумі 34 200 доларів США для придбання будівельних інструментів, отримувачем яких мала бути БО МБФ «ВОЛОНТЕР ЮА».

У подальшому, діючи заздалегідь за розробленим планом, ОСОБА_5 , будучи обізнаним, що його матір ОСОБА_9 є засновником, а сестра ОСОБА_10 є директором Приватного підприємства «ІНТЕРЛЄГІС», яке здійснює господарську діяльність у м. Миколаєві, розуміючи, що вказане підприємство фактично йому підконтрольне, вирішив використати реквізити ПП «ІНТЕРЛЄГІС» для отримання благодійної пожертви грошових коштів, спрямованих на оплату вартості будівельних інструментів.

Отримавши від невстановленої особи у квітні 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, інформацію про готовність представників румунського міжнародного благодійного фонду «Funky Citizens» здійснити благодійну пожертву шляхом оплати вартості будівельного обладнання, з метою надання правдивого вигляду господарським операціям та приховання слідів вчинення злочину, ОСОБА_5 забезпечив створення рахунку № 27 від 25 квітня 2022 року до договору №22042022 від 22 квітня 2022 року за інструменти, а саме: 30 бензопил, 10 дизельних генераторів, 10 відбійних молотків, 30 тачок, 30 ліхтарів на загальну суму 34 200 доларів США, з реквізитами ПП «ІНТЕРЛЄГІС». Вказаний рахунок невстановленою особою засобами електронного зв`язку у невстановлений досудовим розслідуванням час скеровано представникам румунського міжнародного благодійного фонду «Funky Citizens».

На виконання досягнутих домовленостей та виставленого ПП «ІНТЕРЛЄГІС» рахунку від 28 квітня 2022 року румунським міжнародним благодійним фондом «Funky Citizens» перераховано на рахунок ПП «ІНТЕРЛЄГІС» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» грошові кошти в сумі 34 200 доларів США, які у період з 28 квітня 2022 року по 29 квітня 2022 року конвертовано в національну валюту - гривню (по курсу НБУ 29,2549000 гривень за 1 долар), що станом на 29 квітня 2022 року становило 1 000 517,58 гривень.

Після того, ОСОБА_5 , розуміючи, що ПП «ІНТЕРЛЄГІС» фактично не займається продажем інструментів, з метою приховування слідів злочину та заволодіння частиною благодійної пожертви, домовився про придбання у ФОП ОСОБА_11 (код НОМЕР_2 ) 30 бензопил Stiga, 10 дизельних генераторів EnerSol SKDS-7EB, 10 відбійних молотків Makita HM1101, 30 тачок Palisad, 30 ліхтарів Expert на суму 1 000 517,63 гривень та забезпечив перерахування грошових коштів частинами на розрахунковий рахунок № НОМЕР_3 , відкритий в АТ «УКРСИББАНК», що належить ФОП ОСОБА_11 , а саме:

29 квітня 2022 року в сумі 290 000,00 гривень (призначення оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року);

02 травня 2022 року в сумі 290 000,00 гривень (призначення оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року);

03 травня 2022 року в сумі 290 000,00 гривень (призначення оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року);

12 травня 2022 року в сумі 50 000,00 гривень (призначення оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року);

18 травня 2022 року в сумі 80 517,63 гривень (призначення оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року).

Після перерахування грошових коштів, ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_11 про необхідність постачання лише частини замовлених інструментів. Одночасно з тим, ОСОБА_5 надав вказівку ОСОБА_12 на переведення частини зарахованих від ПП «ІНТЕРЛЄГІС» коштів у готівку та передачу йому.

На виконання вказаної вказівки ОСОБА_11 у період часу з 29 квітня 2022 року по 31 травня 2022 року перевів у готівку, шляхом зняття у банкоматах на території м. Миколаєва кошти, отримані від ПП «ІНТЕРЛЄГІС» у сумі 749 000 гривень, які передав ОСОБА_5 , який в свою чергу розпорядився отриманими грошовими коштами на власний розсуд, отримавши прибуток у розмірі 749 000 гривень.

На версією органу досудового розслідування ОСОБА_5 у період часу з 28 квітня 2022 року по 31 травня 2022 року уклав правочини щодо розпорядження благодійною пожертвою у значному розмірі з метою отримання прибутку під час воєнного стану.

13 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за частиною третьою статті 201-2 КК України, тобто в тобто в заволодінні благодійною пожертвою шляхом укладання правочину щодо розпорядження таким майном, з метою отримання прибутку, вчинені у значному розмірі під час воєнного стану.

Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, дійшов висновку про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого діяння, що може містити ознаки злочину, в якому він підозрюється.

При цьому, слідчим суддею не оцінювалися докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, тобто на даному етапі провадження не вирішувалися ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 злочину, зазначеного у повідомленні про підозру, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності, зокрема:

показаннями представника потерпілого румунського міжнародного благодійного фонду «Funky Citizens» ОСОБА_13 та наданими ним документами;

показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , допитаними під час досудового розслідування;

протоколами пред`явлення особи для впізнання за участі свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , згідно яких свідки впізнали ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , ОСОБА_18 ;

протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_14 , в якому виявлено листування з ОСОБА_5 , фотознімки та відеоматеріали;

рапортом за результатами опитування особи в режимі аудіо конференції зі свідком ОСОБА_18 , яка повідомила, що ОСОБА_5 попросив її знайти фотографа для зйомок фото та відеоматеріалів з обладнанням, для чого вона залучила свою знайому ОСОБА_19 . Для участі у зйомках залучено осіб - акторів, відео та фото були постановочними, всі інструменти повернені назад до м. Миколаєва. Всі фото та відеоматеріали, після їх підготовки, вона відправила ОСОБА_20 ;

протоколом тимчасового доступу та протоколом огляду інформації, отриманої під час тимчасового доступу до банківських рахунків ПП «ІНТЕРЛЄГІС», відкритих в АТ «ПРИВАТБАНК», відповідно до яких підтверджується факт перерахування від « ОСОБА_21 » на рахунок ПП «ІНТЕРЛЄГІС» грошових коштів в сумі 34 200 доларів США та конвертування їх у гривню, подальший перерахунок всієї суми частинами на рахунок ФОП « ОСОБА_11 »;

протоколами обшуку та вилученими речовими доказами за місцем проживання ФОП « ОСОБА_11 » за адресою: АДРЕСА_2 ; за місцем здійснення господарської діяльності ФОП « ОСОБА_11 » за адресою: АДРЕСА_3 ; за місцем здійснення фактичної діяльності ПП «ІНТЕРЛЄГІС» за адресою: АДРЕСА_4 ;

випискою за особовим рахунком ФОП « ОСОБА_11 », відповідно до якої вбачається факт перерахунку грошових коштів від ПП «ІНТЕРЛЄГІС» на загальну суму 1 000 517,63 гривень (призначення - оплата за товар згідно рахунку №34 від 29 квітня 2022 року), з яких 749 000 гривень частинами перераховано на власний рахунок, відкритий в АТ «УКРСИББАНК» та переведено в готівку.

Згідно частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною першою статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу подано до суду в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування й відповідає вимогам статей 183, 184 КПК України, ґрунтується на вимогах закону та змісті викладених у ньому доводів.

Слідчим у поданому клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 201-2 КК України.

Слідчий суддя також визнає доведеними обставинами те, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, зокрема, ризики того, що підозрюваний перебуваючи на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватись від органу досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та осіб, які на даний час не допитані; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Про наявність існування ризику, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду свідчать вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та тяжкість покарань, передбаченого санкцією частини третьої статті 201-2 КК України, а також характер інкримінованого підозрюваному злочину, наявність паспорту громадянина України для виїзду за кордон, а також те, що він є засновником та керівником благодійної організації, використовуючи реквізити очолюваних організацій для отримання дозволу на виїзд за межі держави під приводом здійснення волонтерської діяльності та з метою уникнення покарання може виїхати до іншої країни чи непідконтрольної Україні території, що підтверджує існування ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України.

Також, слідчим та прокурором доведено існування ризику, передбаченого пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 , будучи організатором злочину, маючи доступ до документів БО МБВ «ВОЛОНТЕР ЮА» та ПП «ІНТЕРЛЄГІС» може знищити, сховати, виготовити або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження.

Крім того, ОСОБА_5 , з метою перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні, може незаконно впливати на свідків, які вже допитані та на тих, що підлягають допиту, може шляхом примусу узгодити зі свідками, які ще не допитані та не відомі слідству, позицію, яка буде його виправдовувати. Оскільки на даному етапі досудового розслідування не допитано всіх свідків та не проведено всіх необхідних і можливих слідчих (розшукових) дій з метою отримання доказів доведення винуватості ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та дізнавшись про здобуті в ході досудового розслідування докази на обґрунтованість його підозри та виявлені під час слідства обставини злочину, в тому числі, що наявні у додатках до клопотання про застосування запобіжного заходу, може вживати заходи до перешкоджання досудового розслідування. Указане підтверджує існування ризиків, передбачених пунктами 3, 4 частини першої статті 177 КПК України.

На думку слідчого судді, є доведеним існування ризику, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, оскільки дії ОСОБА_5 мають систематичний характер. ОСОБА_5 є підозрюваним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 190, частиною третьою статті 201-2 КК України у кримінальному провадженні №0000082 від 30 березня 2022 року, в тому числі, за фактом привласнення благодійних пожертв міжнародного благодійного фонду «Fanky Citizens».

Зазначене свідчить, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

З урахуванням доведеності вищенаведених ризиків, слідчий суддя вважає доведеним, що інші, більш м`які (особисте зобов`язання, особиста порука та домашній арешт), запобіжні заходи на даному етапі досудового розслідування не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, а тому з урахуванням приписів пункту 4 частини другої статті 183 КПК України у вказаному випадку до ОСОБА_5 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом «с» частини першої статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Згідно частини першої статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З врахуванням обставин кримінального провадження та долучених до матеріалів клопотання доказів, в тому числі документів, які свідчать про проведення першочергових необхідних слідчих дій, суд вважає підозру, яка повідомлена підозрюваному обґрунтованою, а долучені докази такими, що переконують неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила даний злочин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

З огляду на викладене, для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні, слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу не гарантуватиме та не забезпечуватиме запобігання вказаним ризикам та виконанням підозрюваним процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим заперечення сторони захисту слідчий суддя відхиляє.

Слідчим суддею враховується те, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При цьому, суд наголошує, що такі об`єктивні дані не повинні бути достатніми для засудження особи, апріорі, останні повинні лише об`єктивно зв`язувати певну особу з певним злочином для можливості застосування заходу забезпечення кримінального провадження при наявності реальних ризиків, а у разі ж не доведеності вини особи за наслідками судового розгляду, остання може бути виправдана судом, у тому числі, з урахуванням положень Конституції України.

Частиною восьмою пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року у справі №14-рп/2003, установлено, що тяжкість злочину законом не визначається як підстава для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, а не тільки взяття під варту.

Згідно пункту 36 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Адам`як проти Польщі» (Adamiak v. Poland), 20758/03, 19 грудня 2006 року) в світлі вже встановленої практики Європейського суду наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення.

Системний аналіз норм КПК України вказує на те, що факт скоєння підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення без наявності інших істотних підстав в сукупності, не може бути беззаперечною підставою для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Як убачається з позиції Європейського Суду з прав людини, висловленої в низці рішень, у тому числі в справах «В. проти Швейцарії» (W v. Switzerland), 14379/88 від 26 січня 1993 року, «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic), 31315/96 від 25 квітня 2000 року, «Луценко проти України», 6492/11 від 03 липня 2012 року, ймовірність переховування не може оцінюватися лише на основі покарання, що загрожує даній особі. Загроза втечі не випливає з простої можливості для підозрюваного чи обвинуваченого перетнути кордон держави. При цьому слід враховувати й інші обставини, зокрема, характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, та його міжнародні контакти. При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги, поряд з іншими обставинами, той факт, що особа уже ухилялася від правоохоронних органів; чи була можливість у обвинуваченого у зв`язку із здійсненням щодо нього процесуальних дій, із змісту яких він міг зрозуміти, що стосовно нього було розпочате кримінальне переслідування, втекти раніше.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються підозрюваному ОСОБА_5 , тяжкістю покарання, яке йому загрожує, згідно санкції статті, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної слідчим суддею/судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Таким чином, запобіжний захід у виді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження та суспільному інтересу.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та відносно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя також установив, що підозрюваний ОСОБА_5 не є особою, відносно якої, в силу частини другої статті 183 КПК України, не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80 Рішення Європейського Суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Згідно частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частини четвертої статті 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до частини п`ятої статті 182 КПК України визначено розмір застави, щодо осіб підозрюваних у вчиненні злочину в залежності від тяжкості інкримінованого правопорушення.

Абзац 2 частини п`ятої статті 182 КПК України передбачає, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже вихід за межі цих розмірів застави можливий лише як виключний випадок, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, які передбачено статтею 177 КПК України. При цьому суд, приймаючи рішення про розмір застави, суд зважує з однієї сторони достатню міру гарантування виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а з іншої неможливість завідомої непомірності застави для особи.

Так, у відповідності до положень статті 182 КПК України, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб запобігти бажанню особи, щодо якої застосовано заставу, будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. А тому розмір застави повинен бути встановлений з урахуванням належної особі власності, якою він може безперешкодно і без шкоди для близьких розпоряджатися для внесення застави, її майнового і сімейного стану.

При визначенні розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 , з огляду на приписи статті 182 КПК України, слідчим суддею враховується репутація підозрюваного, його спосіб життя, особа та характер вчиненого кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, а також той факт, що злочин вчинено в умовах воєнного стану та супроводжується негативним враженням від безладдя та безкарності, що є виключним випадком, через що, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про можливість застосування до підозрюваного застави у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З урахуванням положень частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя уважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, у межах, визначених частиною п`ятою статті 182 КПК України, в розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та покласти на підозрювану обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, у разі внесення застави.

При цьому, слідчий суддя враховує, що в межах кримінального провадження №0000082 від 30 березня 2022 року до ОСОБА_5 . Миколаївським апеляційним судом застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, які підозрюваним ОСОБА_5 в подальшому внесені на депозитний рахунок ТУ ДСА в Миколаївській області, що свідчить, що такий розмір застави для нього не є завідомо непомірним.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє з 26 травня 2023 року до 24 липня 2023 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 073 600 (один мільйон сімдесят три тисячі шістсот) гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Миколаївській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Після внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на строк до 24 липня 2023 року на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та місця роботи;

не відлучатися із міста Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

утриматися від спілкування зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_22 , ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_16 , ОСОБА_13 , понятими, які брали участь під час проведення обшуків та іншими свідками в цьому кримінальному провадженні.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 про наслідки невиконання покладених обов`язків, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та внесена застава звернута у дохід держави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню ГУНП в Миколаївській області після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_23

Повний текст ухвали проголошено

29 травня 2023 року о 16.30 год.