Справа № 548/1046/23
Провадження №1-кс/548/227/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.05.2023 року м. Хорол

Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Хорольського районного суду Полтавської області клопотання начальника Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію -

В С Т А Н О В И В:

Начальник Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, на обгрунтування якого зазначив, що Сектором дізнання ВП №2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000095 від 10.05.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.05.2023 до ЧЧ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що працівниками ВП №2 Лубенського РВП разом із головним державним інспектором рибоохоронного патруля ОСОБА_4 під час проведення операції «Нерест» було виявлено поблизу с. Березняки, Хорольської ТГ на річці Сула виявлено гр. ОСОБА_5 , який здійснював вилов риби на заборонене знаряддя лову «павуком».

Під час огляду місця події на березі річки Сула, неподалік с. Березняки Хорольскої ТГ Полтавської області на ділянці місцевості, яка має координати 49.891283; 32.973107, вилучено наступне:

- свіжо виловлену рибу в кількості 15 шт., а саме: синець 14шт., лящ 1шт., яку під розписку передано головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 ;

- заборонене знаряддя лову «павук лісковий», який передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

10.05.2023 дізнавачем СД ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 винесено постанову про визнання речовими доказами вилучених під час огляду речей та предметів.

Вилучена 10.05.2023 риба за властивостями піддається швидкому псуванню і згідно з розписки про отримання на зберігання та подальшої реалізації свіжо виловленої риби, яка вилучена стороною обвинувачення від 10.05.2022 передана головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 для подальшої передачі для реалізації на приймальному пункті.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив розглядати клопотання у його відсутність.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК Україні, вилучена в ході огляду предмету - підшукана, виготовлена, пристосована чи використана як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегла на собі його сліди.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена під час огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України. Вилучена 10.05.2023 риба за властивостями піддається швидкому псуванню і передана на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 для подальшої реалізації на приймальному пункті.

Зі свого боку, санкцією ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом наступного дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

У відповідності до вимог ст. 170 КПК України вилучена під час огляду місця події свіжо виловлену рибу в кількості 15 шт.: синець 14 шт., лящ 1шт. одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та з метою збереження вказаної свіжо виловленої риби як речового доказу, відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, та виявлені та вилучені інші речові докази являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Приймаючи до уваги те, що вилучена під час огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню свіжо виловлену рибу в кількості 15 шт.: синець 14 шт., лящ 1шт. відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України та вилучені інші речові докази відповідають критеріям п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та накладення арешту на вказане є необхідним з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З урахуванням доведеності прокурором правової підстави для арешту майна, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію - задовольнити .

Накласти арешт на свіжо виловлену рибу в кількості 15 шт.: синець 14 шт., лящ 1 шт., вилучену під час огляду місця події від 10.05.2023, проведеного на березі річки Сула неподалік с. Березняки Хорольскої ТГ Полтавської області на ділянці місцевості, заборонене знаряддя лову «павук лісковий»,які передано для подальшого зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, які є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000095 від 10.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження.

Дозволити головному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 згідно договору передачу свіжовиловленої риби в кількості 15 шт.: синець 14 шт., лящ 1 шт., вилученої під час вищевказаного огляду місця події, для подальшої реалізації на приймальному пункті.

Місцем зберігання речових доказів, а саме: заборонене знаряддя лову «павук лісковий» визначити кімнату зберігання речових доказів в ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою вул. Незалежності,82, м. Хорол Лубенського району Полтавської області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали слідчого судді про арешт майна негайно після проголошення вручити слідчому, прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1