Справа № 487/2358/23
Провадження № 1-кс/487/1125/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.05.2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Заводського районного суду міста Миколаєва 26.04.2023 року із скаргою на бездіяльність посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 19.04.2023 року за фактом складання та видачі службовими особами ГУНП в Миколаївській області завідомо неправдивого офіційного документу: довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_3 за вих.№468/28/1-2020 від 29.10.2020 року, що спричинило тяжкі наслідки за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав скаргу та наполягав на її задоволенні.

Слідчий у судове засідання не з`явився, що, згідно ч. 3 ст. 306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги. Надано заяву про розгляд справи без участі представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, та копію відповіді №16-04-11880-23 від 01.05.2023 року щодо звернення ОСОБА_3 .

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Положеннями частини 1 статті 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Так, порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено главою 26 КПК України (параграф 1, статті 303-308 цього Кодексу).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року №4-р(ІІ)2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

До елементів складу злочину відносять: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону, кожен із яких неможливо визнати елементом складу злочину без певних ознак. До ознак об`єкта злочину, крім суспільних відносин, що охороняються кримінальним законом, віднесено предмет злочину. Об`єктивну сторону характеризують: дія (бездіяльність), злочинні наслідки, причинний зв`язок між дією (бездіяльністю) та наслідками, що настали, час, місце, спосіб, обстановка, знаряддя та засоби вчинення злочину. Суб`єкт злочину: осудність, вік, з якого настає кримінальна відповідальність, посадове становище, відношення до військової служби тощо. Суб`єктивну сторону: вина, мотив, мета та емоційний стан.

Відповідно до диспозицій особливої частини КК України, карним діянням є діяння що містить ознаки складу злочину. Тому, фактична відсутність в відомостях про діяння чи бездіяльність обставин, що вказують на наявність ознак складу злочину, позбавляє слідчого (прокурора) законного права вносити зазначені відомості до ЄРДР.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Перевіркою матеріалів встановлено, що 19.04.2023 року ОСОБА_3 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, за змістом якої зазначено, що 22.10.2020 року Миколаївським окружним адміністративним судом у справі №400/1736/20 за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити пені дії, було винесено ухвалу про витребування із ГУНП в Миколаївській області довідки про грошове забезпечення ОСОБА_3 відповідно до вимог п. 8 Постанови КМУ від 08.02.995 року №100 із зазначенням суми середньоденного грошового забезпечення. На виконання вказаної ухвали, в період часу з 22.10.2020 року по 29.10.2020 року службовими особами в особі начальника УФЗБО ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 та начальника ВКРПО УФЗБО ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 , котрим було достовірно відомо, що ОСОБА_3 в період з 11.02.2018 року по 21.05.2018 року безперервно знаходився на лікуванні, при складанні довідки про його грошове забезпечення за вих. №468/28/1-2020 від 29.10.2020 року були внесені завідомо неправдиві відомості в частині відпрацьованих ним 31 дня у березні 2018 року та 30 днів у квітні 23018 року. Вказана довідка була використана для розрахунку суми виплати ОСОБА_3 за час вимушеного прогулу у рішенні Миколаївського окружного адміністративного суду від 03.11.2020 року у справі №400/1736/20.

Згідно листа ТУ ДБР у м. Миколаєві від 01.05.2023 року №16-04-11880-23, за насідками вивчення змісту звернення ОСОБА_3 від 19.04.2023 року, яке було зареєстроване за вхідним №570зкп/мк, було встановлено, що звернення не містить об`єктивних обставин, які можуть свідчити про вчинення працівниками правоохоронного органу кримінального правопорушенні, досудове розслідування якого здійснюється слідчими органів Державного бюро розслідувань, не відповідає вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у зв`язку з чим відомості з них внесенню до ЄРДР не підлягають. Звернення ОСОБА_3 скеровано до Миколаївського управління ДВБ НП України для організації проведення службового розслідування та прийняття за його результатами рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) у межах процедури оскраження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Суб`єктивна сторона службового підроблення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, характеризується тільки прямим умислом, бо винний діє завідомо, тобто усвідомлює неправдивий характер тих відомостей, що вносяться ним до офіційних документів, або усвідомлює, що документ, який він видає, повністю чи частково не відповідає дійсності (є неправдивим). Психічне ставлення винного до наслідків, передбачених ч. 2 ст. 366 КК України, може бути як умисним, так і необережним. Мотиви та мета службового підроблення можуть бути різними і на кваліфікацію не впливають. У цілому злочин є умисним. Внесення до документів відомостей, неправдивий характер яких службова особа не усвідомлює, чи видача документа, невідповідність дійсності якого нею не усвідомлюється, виключає склад службового підроблення і за наявності необхідних умов може бути кваліфіковане за ст. 367 КК України.

Досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не можуть слугувати механізмом для безпідставного переслідування посадових осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Обставини, про які зазначає ОСОБА_3 не містять фактичних даних, які б свідчили про вчинення посадовими особами правоохоронного органу кримінального правопорушення, а є суб`єктивним сприйняттям та фактичною незгодою з правильністю розрахунків під час розгляду Миколаївським окружним адміністративним судом справи № 400/1736/20, що могло бути предметом розгляду у цій же справі, при цьому, в діях посадових осіб правоохоронного органу не вбачається факту умисного службового підроблення. Оцінка довідки про грошове забезпечення ОСОБА_3 за вих. №468/28/1-2020 від 29.10.2020 року здійснювалась Миколаївським окружним адміністративним судом справи № 400/1736/20 (рішення від 03.11.2020 року) та П`ятим апеляційним адміністративним судом (постанова від 01.04.2021 року) з урахуванням положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100, та Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року №260.

За таких обставин, відсутні підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_3 від 19.04.2023 року, яка всупереч вимогам ст. 214 КПК України, не містить викладу обставин, будь-яких об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення злочинних дій за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), виходячи зі складу (об`єктивної та суб`єктивної сторін) зазначених злочинів, у зв`язку з чим подана скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 214, 303-307, 370, 372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 08.05.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1