Справа № 308/9093/21
У Х В А Л А

25 серпня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , його представника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обвинуваченого ОСОБА_9 та його захисника адвоката ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді в режимі відеоконференції клопотання процесуального прокурора ОСОБА_11 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та звернення застави в дохід держави, -

ВСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

На розгляді суду знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000210, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22 грудня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.189 Кримінального кодексу України.

10.08.2023 року канцелярією суду зареєстровано клопотання прокурора ОСОБА_11 про звернення застави в дохід держави та застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що обвинувачений ОСОБА_6 порушив умови застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Зокрема, 03.08.2023 року до Львівської обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_12 про вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається із поданої заяви та додатків до неї, 01.08.2023 на мобільний телефон ОСОБА_12 в період часу з 10:58 по 11:16 на меседжер Whatsapp iз невідомого номеру НОМЕР_1 намагалася зателефонувати невідома особа, яка в подальшому в переписці назвалася як ОСОБА_13 та почала погрожувати йому та його сім`ї фізичним знищенням, у випадку якщо ОСОБА_14 не змінить своїх показів на користь обвинуваченого ОСОБА_15 у кримінальному провадженні №0000210, що розглядається Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області. Із вказаною особою ОСОБА_12 поспілкувався близько 10 сек. і по голосу впізнав, що це дійсно ОСОБА_13 .

Крім того, наступного дня о 14:01 на мобільний телефон ОСОБА_12 у меседжері Whatsapp з номера НОМЕР_2 написала інша невідома особа, яка представилася ОСОБА_16 , та також почала погрожувати для того, щоб потерпілий змінив свої покази. Як наслідок, за результатами розгляду заяви ОСОБА_17 04.08.2023 внесено відомості до ЄРДР за №0000203 за попередньою правовою кваліфікацією ст.386 КК України. Здійснення досудового розслідування доручено СУ ГУ НП у Львівській області.

На думку прокурора, обраний відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави не зміг досягти мети свого застосування, зокрема запобігти спробі вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, обвинуваченому ОСОБА_6 судом заборонялося спілкуватися із потерпілим і про такий обов`язок він достеменно знав.

Враховуючи вище викладене, просить суд звернути в дохід держави заставу у сумі 322 080 гривень, внесену 30.03.2023 за ОСОБА_6 його дружиною ОСОБА_18 . Застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення розміру застави.

Необхідність застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю ризиків, визначених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК, а саме: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

В судовому засіданні 11.08.2023 прокурор заявив про відкладання розгляду клопотання про звернення застави в дохід держави та застосування іншого запобіжного заходу, а тому таке розглядається судом в судовому засіданні 25.08.2023.

Пояснення учасників справи щодо клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_19 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання. Пояснив, що підозра в рамках кримінального провадження за №0000203 не оголошувалася, з клопотанням до слідчого судді про обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу в рамках зазначеного кримінального провадження сторона обвинувачення не зверталася.

Потерпілий ОСОБА_12 та його представник адвокат ОСОБА_20 в судовому засіданні просили суд задовольнити клопотання прокурора. ОСОБА_12 пояснив, що при телефонній розмові ідентифікував особу, яка йому погрожувала, як ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання. Пояснив, що не користується телефонними номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , потерпілому не писав і не телефонував.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_6 адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_8 просили суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник адвокат ОСОБА_10 в судовому засіданні вирішення клопотання залишили на розсуд суду. Обвинувачений ОСОБА_9 при цьому пояснив, що листування з потерпілим ОСОБА_4 не вів.

Дослідивши матеріали справи, клопотання сторони обвинувачення, заслухавши думку учасників судового розгляду, суд дійшов до наступного.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

При вирішенні розглядуваного клопотання прокурора суд має визначити чи є законні підстави для звернення застави в дохід держави (якщо так - в якому розмірі), та у разі наявності підстав для застосування такого звернення перевірити обґрунтованість клопотання прокурора про застосування іншого запобіжного заходу.

Отже, суд має встановити чи мало місце порушення обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього кримінальним процесуальним законодавством обов`язків у запобіжному заході у вигляді застави.

З наданих суду матеріалів вбачається, що 25.01.2021 року на стадії досудового розслідування щодо підозрюваного ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

08.02.2021 року Львівським апеляційним судом змінено ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 в частині застави та визначено можливість внесення застави.

09.02.2021 року особа ОСОБА_21 внесла визначену Львівським апеляційним судом суму застави в розмірі 181 600 гривень, того ж дня ОСОБА_6 звільнено з установи виконання покарань у зв`язку з внесенням застави.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.12.2022 у зв`язку з невиконанням обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, звернуто в дохід держави та зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України заставу в розмірі 81 600 грн., що є частиною застави, внесеної заставодавцем ОСОБА_21 за ОСОБА_6 згідно з ухвалою Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2021 року.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.03.2023 року застосовано до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів; застосовано альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 322 080,00 гривень. Розмір застави, яку фактично необхідно внести згідно з цією ухвалою, обраховано з урахуванням застави, яка залишається внесеною на підставі ухвали слідчого судді Львівського апеляційного суду від 08.02.2021 року (100 000, 00 гривень). У разі внесення застави покладено на обвинуваченого ОСОБА_6 строком на два місяці обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися з населеного пункту м. Ужгород Закарпатської області без дозволу суду; пробувати до суду за кожною вимогою; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками зі сторони обвинувачення.

30.03.2023 року внесено суму застави за обвинуваченого ОСОБА_6 , того ж дня його звільнено з установи виконання покарань у зв`язку з внесенням застави.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.05.2023 продовжено щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.189 КК України, обов`язки: не відлучатися з населеного пункту м. Ужгород Закарпатської області без дозволу суду; прибувати до суду за кожною вимогою; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із свідком зі сторони обвинувачення ОСОБА_22 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року продовжено щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.189 КК України, наступні обов`язки: не відлучатися за межі України без дозволу суду; особисто прибувати за викликом суду в усі наступні судові засідання Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області по справі № 308/9093/21; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із свідком зі сторони обвинувачення ОСОБА_22 . Строк дії ухвали визначено до 20.09.2023 року. При цьому в мотивувальній частині ухвали судом було встановлено відсутність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, в частині незаконного впливу на потерпілого ОСОБА_23 .

Судом 30.03.2023 року на стадії судового розгляду під час судового засідання були отримані показання від потерпілого ОСОБА_23 . Повторний допит потерпілого судом ініційовано не було, клопотань від сторін кримінального провадження про повторний допит потерпілого до суду не надходило.

Отже, обов`язку утриматися від спілкування з потерпілим на обвинуваченого ОСОБА_6 судом покладено не було.

Незважаючи на відсутність у ОСОБА_6 обов`язку утриматися від спілкування з потерпілим, судом оцінено на предмет належності та обґрунтованості докази, надані прокурором, зокрема скріншоти переписки потерпілого ОСОБА_4 з абонентами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 у месенджері «Whatsapp».

Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні категорично заперечив своє авторство у написанні повідомлень з номеру телефону НОМЕР_1 потерпілому ОСОБА_4 , спілкування з останнім, а роздруківка скріншотів переписки у месенджері не приймається судом як належний доказ, оскільки така переписка не містить електронного підпису, який є обов`язковим реквізитом електронного документа; в даному випадку неможливо ідентифікувати відправника повідомлення, зокрема обвинуваченого ОСОБА_6 , і зміст такого документа не захищений від внесення правок і викривлення.

Таким чином, суд прийшов до переконання, що ініціатором клопотання не доведено порушення обвинуваченим покладених на нього при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обов`язків, а тому клопотання прокурора в частині звернення застави в дохід держави не підлягає задоволенню.

З огляду на відмову в задоволенні клопотання прокурора в частині звернення застави в дохід держави не підлягає до задоволенні і клопотання в частині застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, як похідне.

Керуючись статтями: 107, 176-178, 182, 184, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання процесуального прокурора ОСОБА_11 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та звернення застави в дохід держави, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_24