Справа № 709/696/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі № 1 Чорнобаївського районного суду Черкаської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000522, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження № 0000522, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України

Підготовче судове засідання відбулось за участю прокурора ОСОБА_3 , яка вважала за необхідне призначити обвинувальний акт до судового розгляду, підстав для його повернення або закриття не вбачає, також вказала, що справа підсудна Чорнобаївському районному суду Черкаської області, а судове засідання слід проводити відкрито. Крім цього, прокурор заявила клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивовано тим, що ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19 квітня 2023 року ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 червня 2023 року включно. Прокурор у своєму клопотанні вказує на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які продовжують існувати. Беручи до уваги те, що обвинувачений підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, офіційно не працевлаштований, неодружений, дітей на утриманні не має, неодноразово судимий за вчинення кримінальних правопорушень, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, є підстави вважати, що останній може переховуватися від суду, а також, перебуваючи на волі, він може незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та може вчинити інші кримінальні правопорушення. Прокурор вважає, що належні гарантії та підтвердження соціальних зв`язків, які б переважали наявні ризики, відсутні.

Таким чином, наявні обставини в сукупності свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. На підставі вищевикладеного просить суд продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком до 60 діб.

Потерпілий ОСОБА_6 та його законний представник ОСОБА_7 не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Крім цього, клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варто підтримали та просили задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. При розгляді клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою покладався на розсуд суду. Повідомив суд, що ОСОБА_4 вироком Городищенського районного суду Черкаської області від 06 червня 2023 року визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років. Крім цього, до набрання вказаним вироком законної сили до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду, підстави для закриття провадження по справі відсутні.

Отже, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності судового провадження, слід проводити відкрито.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту.

Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді, є наступним: прокурор, обвинувачений, захисник, потерпілий та його законний представник.

Щодо клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом встановлено наступне.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19 квітня

2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 червня 2023 року включно.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Частиною 2 цієї статті Кодексу встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. При цьому суд враховує, що судове рішення щодо обрання та продовження запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного чи обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого

2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою суд виходить з того, що дії обвинуваченого досудовим слідством кваліфіковано за ч. 4 ст. 187 КК України, тобто ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років. Обвинувачений офіційно не працює, постійного доходу не має, відсутні сталі соціальні зв`язки в місці його проживання, а тому може переховуватися від суду, здійснювати незаконний вплив на потерпілого, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, чим перешкоджати кримінальному провадженню, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При цьому обвинувачений ОСОБА_4 станом на час скоєння інкримінованого йому злочину вже притягувався до кримінальної відповідальності, мав не зняту та не погашену в законному порядку судимість, а тому відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Сельчук проти Туреччини (Selcuk vs. Turkey, &34), Мацнетеер проти Австрії (Matznetter v. Austria, &9), суд встановлює, що наявність судимостей може вказувати на існування ризику спроби вчиняти інші подібні правопорушення.

Суд також зауважує, що відсутність міцних соціальних зв`язків у ОСОБА_4 надасть можливість останньому це використати як реальну можливість змінити своє місце перебування, що, у свою чергу, перешкодить здійсненню дієвого контролю за його поведінкою у разі відмови у продовженні запобіжного заходу або застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Отже, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд вважає їх такими, що не здатні на цей час забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе, відповідні ризики продовжують існувати та не зменшилися, є достатніми та виправдовують тримання особи під вартою.

З огляду на викладене, враховуючи, що по даному кримінальному провадженню строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 16 червня 2023 року, а тому суд погоджується з доводами прокурора про наявність підстав для задоволення клопотання та продовження тримання обвинуваченого під вартою строком на 60 днів.

При цьому, беручи до уваги вимоги п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, враховуючи особу підозрюваного, тому суд одночасно із застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначає запобіжний захід у вигляді застави та її розмір, враховуючи встановлені підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 128, 177, 178, 183, 194, 196, 197, 314-316, 369-372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України на

13 червня 2023 року на 14:45 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу - задовольнити, продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою у Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 11 серпня 2023 року включно.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу - до 11 серпня 2023 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на Державну установу «Черкаський слідчий ізолятор».

Копію ухвали вручити захиснику, прокурору, обвинуваченому, потерпілому, законному представнику потерпілого та направити Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині призначення судового розгляду у даному кримінальному провадженні оскарженню не підлягає.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст судового рішення проголошено 16 червня 2023 року о 09:30 год.

Суддя ОСОБА_1