Справа №333/4993/23
Провадження №1-кс/333/2073/23
УХВАЛА

Іменем України

03 липня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Коммунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя клопотання прокурора Запорізької спеціалізованої прокуратури сфері оборони ОСОБА_3 про арешт вилученого майна у кримінальному провадженні №0000018, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 410 КК України, та додані до нього матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор ОСОБА_3 звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із клопотанням про арешт вилученого майна у кримінальному провадженні №0000018.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вказав, що першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Мелітополі) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Мелітополі проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000018 від 30.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 410 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що військові службові особи здійснили викрадення зброї та бойових припасів та за співучасті цивільних осіб здійснюють збут вищевказаних бойових припасів на території Запорізької області, в т.ч. під прикриттям здійснення діяльності стрілецького полігону ГО «Спортивно-стрілецький клуб «Транк», розташованого на території Запорізького району Запорізької області.

28 червня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 слідчим ТУ ДБР у м. Мелітополі було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності який належить на праві приватної власності ОСОБА_6 .

В ході проведення обшуку, було виявлено та вилучено мобільний телефон фірми «ZTE», ІМЕІ-1 № НОМЕР_1 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_2 , в якому було встановлено чіп-карту оператора мобільного зв`язку з присвоєним № НОМЕР_3 .

29.06.2023 постановою слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Мелітополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_7 вищевказані матеріальні об`єкти було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000018 від 30.01.2023.

На теперішній час у кримінальному провадженні, з метою встановлення обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення необхідно забезпечити збереження вилученого майна з метою використання вказаного тимчасово вилученого майнадля забезпечення проведення ряду слідчих (розшукових) дій, огляду та судових експертиз.

З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, враховуючи, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно зберегло на собі сліди злочину, задля проведення відповідних експертиз, необхідно накласти арешт на матеріальні об`єкти, які були вилучені в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт тимчасово вилученого майна матиме наслідком його повернення та зміни його конструктивних властивостей, що унеможливить встановлення істини у кримінальному провадженні.

Вказане майно відповідає критеріям статті 98 Кримінального процесуального кодексу України та є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також тільки заборона користування та розпорядження вказаним майном може запобігти його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У судове засідання прокурор не з?явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Встановлено, що 30.01.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.410 КК України (кримінальне провадження №0000018).

Клопотання прокурора Запорізької спеціалізованої прокуратури сфері оборони ОСОБА_3 відповідає вимогам, передбаченим ст.234 КПК України.

Прокурором до матеріалів клопотання додані: витяг з ЄРДР, копії: постанови визначення (зміну) групи прокурорів від 17.05.2023 р.; ухвала суду від 21.06.2023 року про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні №0000018 на території домоволодіння (у т.ч. будинку господарчих будівель, споруд, приналежної земельної ділянки), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 , за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; протокол обшуку від 28.06.2023 року проведений у період з 06 год. 49 хв. до 07 год.58 хв. в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон фірми «ZTE», ІМЕІ-1 № НОМЕР_1 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_2 , в якому було встановлено чіп-карту оператора мобільного зв`язку з присвоєним № НОМЕР_3 .

29.06.2023 року Постановою слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Мелітополі) ТУДБР, розташованого у місті Мелітополі, ОСОБА_7 вилучено майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000018від 30.01.2023 р.

У клопотанні прокурора про арешт майна зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна і конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України.

Згідно з ч.5 ст.171КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається клопотання прокурора було направлено до суду 29.06.2023 року, що підтверджується поштовим конвертом.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його чинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину (ч. 3 ст. 170 КПК України)

Згідно з положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Визначені речі можуть бути належним доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності і співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні прокурора чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ст.170 КПК України, для накладення арешту на зазначене майно.

Керуючись ст.ст.98, 167 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Запорізької спеціалізованої прокуратури сфері оборони ОСОБА_3 про арешт вилученого майна у кримінальному провадженні №0000018, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 410 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 28 червня 2023 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , а саме:

- мобільний телефон фірми «ZTE», ІМЕІ-1 № НОМЕР_1 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_2 , в якому було встановлено чіп-карту оператора мобільного зв`язку з присвоєним № НОМЕР_3 .

Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому КПК України

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту проголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя ОСОБА_1