ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/2229/23

Провадження № 1-кс/210/1011/23

"29" квітня 2023 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 квітня 2023 року за №0000470, ,

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі, Дніпропетровської області, громадянин України, освіта повна середня, не одружений, не має на утримані неповнолітніх (малолітніх) дітей, не працює, інвалідності не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не має постійного місця проживання, раніше судимий, звільнився в жовтні 2022р. по відбуттю строку покарання

підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 29 квітня 2023 року надійшло вищевказане клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, погоджене з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м"які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий підтримала подане клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Підозрюваний не заперечував щодо задоволення клопотання, просив розглянути його на розсуд суду.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 просив розглянути можливість застосування запобіжного заходу, не пов"язанного з позбавленням волі.

Виклад обставин та правова кваліфікація

В провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000470 від 20.04.2023року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Криворізькою південною окружною прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим, відповідних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нових корисливих тяжких злочинів за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , 20.04.2023 близько о 13 год. 00 хв., проходив повз будинок АДРЕСА_2 та побачив, що йде раніше йому невідома потерпіла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наздогнавши останню ОСОБА_4 побачив в руці жіночу сумку, та в даний момент у останнього, виник прямий умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), а саме жіночої сумки потерпілої, з корисливого мотиву, для обернення його у подальшому на свою користь, діючи в умовах воєнного стану, згідно Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. №64/22, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, повторно, діючи умисно й цілеспрямовано, з корисливих мотивів, в цілях власної наживи, протиправно, підійшов до потерпілої зі спини та з силою, шляхом ривку вирвав з правої руки потерпілої жіночу сумку, яка матеріальної цінності для останньої не становить, в якій знаходились грошові кошти в сумі 5000 грн., 100 доларів США продукти харчування, зв`язка ключів та мобільний телефон марки Samsung A01 imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 вартістю 3000 грн. Після чого, утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, таким чином вчинив всі дії для доведення кримінального правопорушення до кінця, у зв`язку з чим реалізував злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), обернувши викрадене на свою користь, розпорядившись в подальшому ним на власний розсуд, у зв`язку з чим своїми діями завдав потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди.

Крім того, ОСОБА_4 , 28.04.2023 близько о 16 год. 00 хв., проходив повз будинок АДРЕСА_1 та побачив, що йде раніше йому невідома потерпіла ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наздогнавши останню ОСОБА_4 побачив в руці жіночу сумку, та в даний момент у останнього, виник прямий умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), а саме жіночої сумки потерпілої, з корисливого мотиву, для обернення його у подальшому на свою користь, діючи в умовах воєнного стану, згідно Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. №64/22, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, повторно, діючи умисно й цілеспрямовано, з корисливих мотивів, в цілях власної наживи, протиправно, підійшов до потерпілої зі спини та з силою, шляхом ривку вирвав з лівої руки потерпілої жіночу сумку, яка матеріальної цінності для останньої не становить, в якій знаходились грошові кошти в сумі 3900 грн., дві зв`язки ключів банківські карти в кількості трьох штук, паспорт громадянина України виданий на ім`я ОСОБА_8 . Після чого, утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, таким чином вчинив всі дії для доведення кримінального правопорушення до кінця, у зв`язку з чим реалізував злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), обернувши викрадене на свою користь, розпорядившись в подальшому ним на власний розсуд, у зв`язку з чим своїми діями завдав потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди.

За вказані дії ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України,

Обґрунтування клопотання.

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі, Дніпропетровської області, громадянин України, освіта повна середня, не одружений, не має на утримані неповнолітніх (малолітніх) дітей, не працює, інвалідності не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не має постійного місця проживання, раніше судимий, в останній раз: 10.10.2018 Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу за ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки 1 місяць. Звільнився в жовтні 2022 року по відбуттю строку покарання.

В ході проведення досудового розслідування органом досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, ознаки якого містяться в ч. 4 ст. 186 КК УКраїни та останнього повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п.1, 3, 5 ст. 177 КПК України).

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного, оскільки 29 квітня 2023 року йому повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000470 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 186 КК України, за ознаками: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Згідно з статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Санкція частини 4 статті 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.

Щодо обґрунтованості підозри

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 186 КК України, за ознаками: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол огляду місця події від 20.04.2023 та від 28.04.2023; показання потерпілої ОСОБА_7 ; показання потерпілої ОСОБА_8 ; постанова про визнання речових доказів, що вилучено в ході затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України - спортивний костюм темно-зеленого (болотного) кольору, який складається з спортивних брюк та спортивної кофти з капюшоном з написом на кофті: «JUSTDOIT», чорними молнієвими застібками на кофті, чорним шнурком у капюшоні кофти; футболка камуфльована, зелена; кросівки з логотипом: «PUMA», з комбінованих матеріалів тканини та шкіри, верх сірий, боки зі вставками чорні, боки зі вставками червоні, «язичок» червоний, шнурки білі; кепка тканинна, чорна; гроші загальною сумою: 3900 грн., купюрами по 200 грн. - 19 штук, 100 грн. - 1 штука,; протокол огляду місцевості від 28.04.2023; картка бонусна «EVA мозаїка» (штрих-код: 343); картка банку «ПриватБанк» Універсальна, - НОМЕР_3 ; картка бонусна «ProStor», (штрих-код: 629); картка банку «NeoBank», НОМЕР_4 , картка бонусна «Аптека оптових Ц..»; гаманець по типу портмоне, жіночій, з чорної шкіри, бувший у вжитку, на застібці по типу «кнопка», з відділеннями для грошей та карток, іншими письмовиим матеріалами кримінального провадження.. .

Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення,а санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років.

Ризик втечі оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Даний ризик підтверджується суворістю можливого покарання, мінімальна межа якого становить 7 років, у сукупності з тим, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, що свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тобто наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на потерпілого, свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності. Зазначений ризик підтверджується тим, що особи, які є потерпілими, свідками у даному кримінальному провадженні в судовому засіданні не допитувались, а відповідно до ст.23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, та не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення тяжкого злочину в умовах воєнного часу, останній не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, що може стати причиною вчинення інших корисливих кримінальних правопорушень. Крім того ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення корисливого кримінального правопорушення - грабежу, та був звільнений в жовтні 2022 року по відбуттю строку покарання. Вказане свідчить про його схильність до вчинення корисливих злочинів з метою отримання засобів для існуваання.

Слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби. Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 не одружений, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не маючий, не працевлаштований, тобто за місцем мешкання у останнього відсутні міцні соціальні зв"язки.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Приймаючи до уваги положення статті 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні матеріали, зважаючи на обставини та характер злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , зокрема це переважно відкрите викрадення майна у жінок в денний час, особу підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що на початковому етапі досудового розслідування тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 20.04.2023 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк , що не перевищує 60 днів, як того просить прокурор.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, який раніше не судимий, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80 460 (вісімдесят тисяч чотириста шістдесят) грн.., оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Підстав для незастосування застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження , відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 квітня 2023 року за №0000470 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 26 червня 2023 року до 17год.14хв. включно.

Початок строку дії запобіжного заходу відраховувати з моменту затримання в порядку статті 208 КПК України - з 28 квітня 2023 року з 17год.14хв.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80 460 (вісімдесят тисяч чотириста шістдесят) грн..

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області: ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1