Справа №463/6240/23
Провадження №1-кс/463/5167/23
У Х В А Л А

21 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотанняслідчої відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0002088, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Баку, громадянина України, азербайджанця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

в с т а н о в и в :

слідча відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , як сторона кримінального провадження, звернулася з клопотанням, погодженим з прокуроромГалицької окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 , під час дії воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України №64/2022, у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, на території України з 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який неодноразово продовжувався, востаннє до 18.08.2023 року на підставі Указу Президента України №254/2023 від 01.05.2023 року, 20.07.2023 року, близько 12 год. 35 хв., перебуваючи у під`їзді будинку під АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, шляхом вільного доступу, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер вчинюваних ним дій, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, переконавшись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, таємно викрав електросамокат марки «Like Bike Titan» чорно-червоного кольору, вартістю 50000 гривень, який належить ОСОБА_7 .

Продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , вважаючи, що за ним ніхто не спостерігає та його дії є непомітними для сторонніх осіб, із викраденим направився в сторону вулиці Личаківської №34, де останнього було затримано потерпілим ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в таємному викраденні чужого майна за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Про підозру у вчиненні вказаного злочинуОСОБА_5 , повідомлено 20.07.2023. З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання ним процесуальних рішень. Разом з тим, при виконанні судом вимог ч.4 ст. 183 КПК України, щодо визначення застави, враховуючи передбаченні ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України обставини, є необхідним визначити останньому заставу у розмірі - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала. Пояснила, що на її думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, окрім цього не заперечує про визначення розміру застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний вину визнав, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник підтримав позицію свого підзахисного.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчої підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 20.07.2023 до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено відомості за № 0002088, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 20.07.2023, згідно якого виявлено та вилучено електросамокат «Like Bike Titan», який попередньо викрав ОСОБА_5 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.07.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20.07.2023, який повідомив, що бачив електросамокат у невідомого, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 20.07.2023,, який повідомив, що невідома особа, викрала електросамокат «Like Bike Titan», протоколом огляду предмета від 20.07.2023, а саме: електросамокат «Like Bike Titan», який був виявлений та вилучений оглядом місця події, протоколом огляду предмета від 20.07.2023, згідно якого оглянуто відеозапис із камер відеоспостереження, іншими матеріалами кримінального провадження та у їх сукупності.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та перелічені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що прокурором такі формально перелічені: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Поряд з цим, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Поряд з цим, чинним КПК України, окрім найжорсткішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачено й інші види запобіжних заходів, зокрема такий як домашній арешт. Окрім цього відповідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Сакція стаття передбачає покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

У відповідності до положень ч.ч.1-2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу суд виходить з того, що останній і підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке хоч належить до категорії тяжких злочинів, та в його діях формально наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Поряд з цим, як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний до кримінальної відповідальності раніше не притягувався. А відтак, на думку суду, враховуючи вказані обставини та запроваджений у країні воєнний стан у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації, відсутні підстави для застосування до підозрюваного найжорсткішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Поряд з цим суд вважає, що відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, зокрема у вигляді домашнього арешту у нічний період часу з 22:00 по 06:00. Більше того, вказаний вид запобіжного заходу є другим в переліку після тримання під вартою за ступенем жорсткості згідно положень КПК України та такий, на думку суду, є співмірним із тяжкістю та суттю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюють ОСОБА_5 . Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною покидати місце його фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у нічний період часу з 22:00 по 06:00.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5) утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали становить два місяці, починаючи з 21 липня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1