Справа № 171/1717/23
Провадження № 1-кс/177/27/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2023 м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання власника арештованого майна ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В:

08.08.2023 до Криворізького районного суду Дніпропетровської області з Апостолівського районного суду Дніпропетровської області, за підсудністю, визначеною ухвалою Дніпровського апеляційного суду, надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду від 19.10.2022 в кримінальному провадженні №0000953 від 21.05.2021.

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

У відповідності з п.10 ст. 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку з вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

КПК України не визначено підсудність стосовно даної категорії справ. В зв`язку з чим при визначенні територіальної підсудності цієї категорії проваджень необхідно керуватись ст. 7, ч. 6 ст. 9 КПК України, а саме у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Як передбачено ч.1 ст. 32, ч.2 ст. 132 КПК України кримінальні провадження розглядаються місцевим судом, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

За змістом ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування запобіжного заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Отже, відповідно до вказаних вимог, територіальна підсудність розгляду клопотання про скасування арешту майна, повинна бути розглянута слідчим суддею, за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Беручи до уваги, що клопотання не містить інформації щодо органу досудового розслідування, крім посилання на неодноразові звернення до дізнавача Печерського управління поліції ГУНП, слідчий суддя приходить до висновку, що розгляд клопотання не відноситься до територіальної юрисдикції Криворізького районного суду Дніпропетровської області, а відтак з метою недопущення порушення принципів змагальності, безпосередності, для повного, всебічного, оперативного розгляду зазначеного клопотання, його слід повернути заявнику, роз`яснивши йому право на звернення з вказаним клопотанням до належного суду.

Керуючись ст.131, 167, 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання власника арештованого майна ОСОБА_2 повернути заявнику для подання до належного суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: