Справа №463/6285/23
Провадження №1-кс/463/5218/23
У Х В А Л А

24 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , що погоджене прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні №0000078 від 13.03.2023 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

в с т а н о в и в :

слідчий як сторона кримінального провадження звернулась із клопотанням до слідчого судді про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що органом досудового розслідування здійснюється розслідування кримінального провадження №0000078 від 13.03.2023, в межах якого ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме що він, будучи службовою особою, що обіймає посаду у державному органі та здійснює функції представника влади, діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими на даний час досудовим розслідуванням працівниками управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, всупереч інтересам служби, використовуючи свої службові повноваження та пов`язані з цим можливості, перебуваючи на своєму робочому місці, а саме в павільйоні митного оформлення смуги руху «червоний коридор» у напрямку в`їзд в Україну міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Краківець - Корчова» митного поста «Краковець» Львівської митниці, що розташований за адресою: Львівська область, Яворівський район, смт. Краковець, вул. Михайла Вербицького, 54, при здійсненні митних формальностей, 22.07.2023, близько 11.40 год., одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в сумі 200 євро (що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 22.07.2023 становило 8197,94 грн.) які знаходились в паспорті громадянина України ОСОБА_7 для виїзду за кордон за забезпечення безперешкодного переміщення ОСОБА_7 на автомобілі марки «Mersedes-Benz», моделі «Sprinter», д.н.з. НОМЕР_1 товарів широкого вжитку, продуктів харчування та одягу, через митний кордон України смугою руху «червоний коридор» в напрямку «в`їзд в Україну», шляхом незастосування ним усіх можливих форм митного контролю щодо переміщуваних товарів, передбачених ст.ст. 334-338 Митного кодексу України.

В подальшому ОСОБА_4 , отримавши грошові кошти, засвідчив печаткою ОСОБА_7 контрольний талон для проходження по «червоному коридору» транспортного засобу без причепа та без товарів, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню та (або) оподаткуванню, після чого ОСОБА_7 залишив територію митного поста, в`їхавши на територію України.

Вважає, що підставою застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Окім цього, є підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

При цьому пропонує визначити розмір застави - 1 000 000 грн., тобто більше максимальної межі для відповідного злочину, посилається на можливість внесення такої підозрюваним, оскільки підозрюваний володіє нерухомістю.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання заперечили проти клопотання. Сторона захисту вважає, що обшуки були проведенні, всі необхідні речі, документи, які слідство вважало за доцільне, було вилучено. Такі речі, документи знаходяться в розпорядженні слідчих, і ОСОБА_4 немає жодного доступу до таких. А тому знищувати, ховати або спотворювати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення вона не зможе.

Щодо переховування від органів досудового розслідування, то необхідно зазначити що жодної передумови для заявлення саме такого ризику, у слідства не було. Оскільки жодного такого факту зафіксовано не було.

Щодо вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, до заявлений ризик є абсурдним, з огляду на те, що останній буде відсторонений, що вже дає розуміння, що вказаний ризик буде забезпечений іншими заходами.

Щодо самого особи підозрюваного, то ОСОБА_4 раніше не притягався до кримінальної відповідальності, має на утриманні двох синів, один з яких навчається у ВНЗ, а інший в школі. Тобто такі перебувають на його повному утриманні. Має постійне місце проживання.

Сторона обвинувачення пропонує альтернативний запобіжний захід у вигляді сплати застави. Враховуючи наведене, та застосовуючи індивідуальний підхід, з урахуванням обставин, погодження сторони обвинувачення на сплату застави, вважає, що у даній ситуації є всі підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді застави, як основного виду запобіжного заходу. В такій спосіб будуть дотриманні права підозрюваного, та задоволені потреби сторони обвинувачення.

Щодо розміру застави, то необхідно зазначити, що такий розмір має бути обґрунтованим, та не має бути завідомо непомірним для особи. Так, як вбачається із довідки про доходи ОСОБА_4 , його заробітна плата не перевищує 20 000 грн. на місяць, відтак сплата максимального розміру застави, буде для останнього непомірною, та змусить сім`ю влізти у борги. Що також не відповідає вимогам КПК, щодо визначення розміру застави. 3 огляду на вказане, просять суд обрати запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді застави у вигляді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав, пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000078 від 13.03.2023, в межах якого ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме що він, будучи службовою особою, що обіймає посаду у державному органі та здійснює функції представника влади, діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими на даний час досудовим розслідуванням працівниками управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, всупереч інтересам служби, використовуючи свої службові повноваження та пов`язані з цим можливості, перебуваючи на своєму робочому місці, а саме в павільйоні митного оформлення смуги руху «червоний коридор» у напрямку в`їзд в Україну міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Краківець - Корчова» митного поста «Краковець» Львівської митниці, що розташований за адресою: Львівська область, Яворівський район, смт. Краковець, вул. Михайла Вербицького, 54, при здійсненні митних формальностей, 22.07.2023, близько 11.40 год., одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в сумі 200 євро (що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 22.07.2023 становило 8197,94 грн.) які знаходились в паспорті громадянина України ОСОБА_7 для виїзду за кордон за забезпечення безперешкодного переміщення ОСОБА_7 на автомобілі марки «Mersedes-Benz», моделі «Sprinter», д.н.з. НОМЕР_1 товарів широкого вжитку, продуктів харчування та одягу, через митний кордон України смугою руху «червоний коридор» в напрямку «в`їзд в Україну», шляхом незастосування ним усіх можливих форм митного контролю щодо переміщуваних товарів, передбачених ст.ст. 334-338 Митного кодексу України.

В подальшому ОСОБА_4 , отримавши грошові кошти, засвідчив печаткою ОСОБА_7 контрольний талон для проходження по «червоному коридору» транспортного засобу без причепа та без товарів, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню та (або) оподаткуванню, після чого ОСОБА_7 залишив територію митного поста, в`їхавши на територію України, ОСОБА_4 був затриманий.

Про підозру у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено 22 липня 2023 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до п. с ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», ЄСПЛ вказує: Суд повторює, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182).

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному.

Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- рапортом працівників УСБУ у Львівській області про виявлення кримінального правопорушення;

- заявою та показаннями свідка ОСОБА_7 ;

- протоколами огляду та ідентифікації грошових коштів, які у подальшому отримав в якості неправомірної вигоди ОСОБА_4 ;

- протоколом затримання ОСОБА_4 ;

- протоколом освідування ОСОБА_4 ;

- протоколом проведення обшуку на митному пості «Краковець»;

- речовими доказами, а саме вилученими грошовими коштами(предмет неправомірної вигоди) в сумі 200 Євро.

Сам підозрюваний визнав, що дійсно у цей день його було затримано і вилучені зазначені кошти на митному пості.

Слідчий суддя погоджується з тим, що перелічені вище докази вказують на те, що підозрюваний міг вчините інкриміноване правопорушення, а отже підозра на даному етапі слідства є достатнього обґрунтованою.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. При цьому КПК України передбачає обрання запобіжного заходу по кожному провадження самостійно, незалежно від наявності такого у іншому провадженні.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється слідчими органами у вчиненні тяжкого злочину та до нього може бути застосовано покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний зможе переховуватись від досудового слідства і суду, оскільки, злочин, у вчиненні якого він підозрюється належить до тяжких, передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна. Слідчий суддя погоджується із доводами, що підозрюваний усвідомлюючи те, що у випадку доведеності винуватості у скоєному, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на тривалий термін. Вказане саме по собі свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування як на території України, так і поза її межами, з метою уникнення покарання у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється.

Обґрунтованим є також ризик того, що перебування на волі підозрюваного не виключає можливість того, що у силу займаної посади під час досудового розслідування матиме можливість впливати на свідків у кримінальному провадженні, з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе схиляти свідків до зміни даних слідству показань, зможе впливати ще на невстановлених та недопитаних по обставинах кримінального провадження свідків, а також на експертів та спеціалістів які були та будуть залучені у кримінальному провадженні при проведенні слідчих дій та до проведення судових експертиз.

Слідчий суддя також погоджується, що обґрунтованими є ризики того, що ОСОБА_4 , як працівник правоохоронного органу має можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом впливу на учасників кримінального провадження, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, слідчий суддя враховує, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, не встановлені всі причетні особи до вчинення кримінального правопорушень, перевіряється можлива причетність інших осіб до інкримінованих дій.

А тому є всі підстави вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку затриманого та виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до положень ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий пропонує визначити розмір застави - 1 000 000 грн., тобто більше максимальної межі для відповідного злочину. При цьому посилається на можливість внесення такої підозрюваним, виходячи з його майнового стану, разом з тим у клопотанні не наведено доводів про те, що це є виключний випадках, у чому він полягає. В судовому засіданні прокурор послався на виключність випадку,який полягає у великому суспільному інтересі до скоєного, а тому на його думку є підстави для визначення розміру застави більше максимальної межі для відповідного злочину.

Слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави більше максимальної межі для відповідного злочину, оскільки ні слідчий ні прокурор у судовому засіданні не навели обґрунтованих доводів того, що отримання неправомірної вигоди у розмірі 200 євро службовою особою митних органів є виключним випадком, який дозволить слідчому судді обмежити права підозрюваного більше ніж це передбачено прямою нормою закону.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, та з урахуванням наданих недостатніх даних слідчим про можливість внесення максимального розміру застави, слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно визначити розмір застави, який передбачений п.2 ч.5 ст.182 КПК України - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись вимогами ст.ст. 234, 235, 309 КПК України, -

у х в а л и в :

клопотання слідчого задоволити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з часу 22 липня 2023 о 17 годині 56 хвилин.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 161 040 грн (сто шістдесят одна тисяча сорок гривень).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

не відлучатися з території Львівської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

не спілкуватися із свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, які надають право на виїзд за межі України.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 26 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1