ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2622/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002708 від 15.07.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002708 від 15.07.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України, має врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя звертає увагу, що стороною кримінального провадження не було дотримано вищенаведених вимог КПК України.

Прокурор просить накласти арешт на пластикову прозору скриньку квадратної форми на якій містяться написи: «Благодійний Фонд Врятуй Рідну Країну», «Благодійний фонд «Врятуй рідну країну» та бійці української армії звертаються до Вас з маленьким проханням для великої справи. Ми просимо у Вас допомоги, якої, нажаль сьогодні потребують захисники нашої країни, які кожного дня, кожної години ризикують своїм життям заради нас та наших рідних. Так не залишимо їх з цим тягарем наодинці»; грошові кошти готівкові Національного банку України: номіналом 500 гривень три банкноти, номіналом 200 гривень 10 банкнот, номіналом 100 гривень 15 банкнот, номіналом 50 гривень 19 банкнот, номіналом 20 гривень 73 банкноти, номіналом 10 гривень 18 банкнот, номіналом 5 гривень 7 банкнот, номіналом 2 гривні 4 банкноти, номіналом 1 гривня 13 банкнот, в загальній сумі 7646,00 гривень.

Згідно з ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Матеріали клопотання не містять інформації щодо третіх осіб щодо майна якого подано клопотання про накладення арешту.

Крім того, прокурором не зазначено в клопотанні контактних даних володільця майна (зокрема, контактного номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Всупереч п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна не обгрунтовано правові підстави та мету накладення арешту на грошові кошти, а формально вказано на необхідність проведення відповідного експертного дослідження та попередження інших наслідіків.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, а тому повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу, згідно ч. 3 ст. 172 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002708 від 15.07.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Встановити строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, тривалістю 72 години, який обліковується з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1