ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/16418/23

Провадження № 11-сс/4820/386/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Хмельницького апеляційного суду

в складі: головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

з участю: заявника ОСОБА_5 ,

представника заявника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому матеріали провадження за апеляційною скаргою представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 вересня 2023 року,

в с т а н о в и л а :

Адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою, в якій просила зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_5 від 24 травня 2023 року про вчинені кримінальні правопорушення.

Скаргу обґрунтувала тим, що 24 травня 2023 року настоятель Храму Святої Мучениці Параскеви Української Православної Церкви ОСОБА_5 подав до Хмельницького районного управління поліції ГУНП у Хмельницькій області заяву про вчинення, на його думку, групою осіб кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 15, 28, 161, 2051, 2062 та 341 КК України, щодо захоплення храму в с. Лісові Гринівці. Однак, всупереч вимогам ст. 214 КПК України відомості до ЄРДР за його заявою внесені не були.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 вересня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 від 24 травня 2023 року відсутні, оскільки така не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, зокрема, не містить об`єктивних даних, які б підтверджували реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_5 від 24 травня 2023 року та розпочати досудове розслідування.

Ухвалу слідчого судді вважає незаконною та необґрунтованою.

Слідчий суддя не надав належної оцінки тому, що подана заява відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, містить короткий виклад обставин, що свідчать про вчинення злочину, вказана правова кваліфікація. А тому, на виконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України відомості за такою мають бути внесені до ЄРДР. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви не допускається.

Крім того, в тексті оскарженої ухвали міститься прізвище ОСОБА_7 та правова кваліфікація кримінального діяння за ст. 382 КК України, яке не має жодного відношення до поданої ОСОБА_5 заяви про злочин.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення заявника ОСОБА_5 та його представника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 п. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Виходячи з вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.

Слідчий суддя при розгляді скарги в повній мірі дотримався цих вимог закону.

Так, положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із матеріалів провадження вбачається, що 24 травня 2023 року настоятель Храму Святої Мучениці Параскеви Української Православної Церкви ОСОБА_5 звернувся до начальника ХРУП ГУНП у Хмельницькій області із повідомленням про вчинення невідомими особами кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 15, 28, 161, 2051, 2062 та 341 КК України, у якому вказав, що останні захопили храм та провели збори без його відома.

За результатами розгляду вказаної заяви листом № 2353/121/118/01-2023 від 26 травня 2023 року за підписом начальника відділення поліції № 2 ХРУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_8 заявнику ОСОБА_5 надана відповідь, в якій вказано, що у заяві скаржника викладені відомості не містять ознак кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.п. 4-5).

Оскільки відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 від 24 травня 2023 року року внесені не були, тому адвокат ОСОБА_6 в інтересах останнього звернувся до слідчого судді з даною скаргою.

Під час розгляду скарги слідчий суддя правильно врахував вищенаведені положення закону та прийшов до обґрунтованого висновку, що викладені у заяві факти за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки така не містить об`єктивних даних, які б підтверджували реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Доводи апелянта про те, що заява ОСОБА_9 відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, а тому відомості за такою підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР, на увагу суду не заслуговують, виходячи з наступного.

Так, відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 987-ХІІ держава визнає право релігійної громади на її підлеглість у канонічних та організаційних питаннях будь-яким діючим в Україні та за її межами релігійним центрам (управлінням) і вільну зміну цієї підлеглості шляхом внесення відповідних змін до статуту (положення) релігійної громади. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту вичерпує свою дію з моменту внесення таких змін або доповнень до статуту (прийняття статуту в новій редакції). Таке рішення ухвалюється загальними зборами релігійної громади.

Як вбачається із матеріалів провадженя, 22 квітня 2023 року Релігійна організація «Релігійна громада Парафії Святої Великомучениці Параскеви с. Лісові Гринівці Хмельницької єпархії УПЦ» провела загальні збори щодо зміни канонічного підпорядкування Релігійної організації (громади) з УПЦ МП на ПЦУ.

03 травня 2023 року уповноважена вказаної релігійної громади ОСОБА_10 в інтересах релігійної організації звернулась до Хмельницької обласної військової адміністрації із заявою про реєстрацію статуту даної релігійної організації у новій редакції під назвою «Релігійна громада Парафії Святої Великомучениці Параскеви с. Лісові Гринівці Хмельницької єпархії Православної Церкви України» (а.с. 8).

Відповідно до розпорядження першого заступника начальника Хмельницької обласної військової адміністрації № 367/2023 від 11 травня 2023 року зареєстровано вказаний статут Релігійної організації «Релігійна громада Парафії Святої Великомучениці Параскеви с. Лісові Гринівці Хмельницької єпархії Православної Церкви України» у новій редакції, визнано таким, що втратило чинність розпорядження голови Хмельницької ОДА № 495/2016-р «Про реєстрацію статуту Релігійної організації «Релігійна громада Парафії Святої Великомучениці Параскеви с. Лісові Гринівці Хмельницької єпархії УПЦ» (а.с. 7).

Таким чином змінено канонічне підпорядкування вищевказаної Релігійної організації (громади) з УПЦ МП на ПЦУ.

Настоятель Храму Святої Мучениці Параскеви Української Православної Церкви ОСОБА_5 , непогоджуючись із таким рішенням, звернувся до Хмельницького районного управління поліції ГУНП у Хмельницькій області із заявою, у якій вказував, що невідомі особи, які не мають жодного відношення до Релігійної громади УПЦ, провели фіктивні збори, які видали за загальні збори Релігійної громади УПЦ, та незаконно зареєстрували статут релігійної організації у новій редакції. Також, прихильники ПЦУ незаконно ввірвались до Храму Святої Мучениці Параскеви УПЦ в с. Лісові Гринівці, який є приватною власністю Релігійної організації «Релігійна громада Парафії Святої Великомучениці Параскеви с. Лісові Гринівці Хмельницької єпархії УПЦ», пошкодивши замки вхідних дверей. Їх дії супроводжувались вигуками щодо розпалювання релігійної ворожнечі.

Отже, із поданої заяви вбачається, що заявник фактично не погоджується із проведенням загальними зборами членів релігійної громади у с. Лісові Гринівці, ухваленим рішенням про зміну церковної юрисдикції та підпорядкування, перехід громади з УПЦ (Московського патріархату) до Православної церкви України, зміну підлеглості релігійної громади у канонічних та організаційних питаннях ПЦУ, прийняттям нового статуту та з порядком користування майном цієї громади, зокрема, вищевказаним Храмом.

Натомість, незгода з таким рішенням та вказівка про це ОСОБА_5 у повідомленні про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15, 28, 161, 2051, 2062 та 341 КК України, відповідно до вимог КПК не може бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки не містить у собі відомостей про склади даних кримінальних правопорушень.

За таких обставин, уповноваженою особою відділу поліції Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області обґрунтовано не внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за даною заявою.

Тому слідчий суддя правильно відмовив у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З таким висновком слідчої судді погоджується колегія суддів апеляційного суду.

Враховуючи вищенаведене, доводи апеляційної скарги про незаконність ухвали є безпідставними.

Що стосується прізвища ОСОБА_7 , вказаного в абзаці 3 сторінки 3 оскарженого рішення, та посилання на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України, то апеляційний суд вважає це опискою, яку рекомендує слідчому судді виправити.

За таких обставин колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді законною, обґрунтованою та вмотивованою, порушень норм чинного КПК України, які могли б стати підставою для скасування чи зміни судового рішення, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 вересня 2023 року щодо невнесення відомостей до ЄРДР залишити без змін, а апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2