Справа № 588/1094/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2023 р. м. Охтирска Сумської області

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місцезнаходження: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

УСТАНОВИВ :

На розгляді Охтирського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 436-2КК України.

16 травня 2023 року у період з 13.20 по 14.48 год. під час судового засідання при розгляді вище зазначеної справи, особа яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_3 , порушував порядок під час проведення судового засідання, тобто вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого судді, відсутності реакції на зауваження головуючого судді, самовільно ходив по залу судового засідання, виходив із залу судового засідання, не підкоряючись розпорядженню головуючої судді щодо припинення порушення порядку у судовому засіданні ставив запитання свідку без дозволу головуючої, перебивав свідка під час його допиту прокурором, перешкоджав головуючій судді ставити запитання свідку, розмовляв без дозволу головуючого судді, ставив запитання головуючому судді, перешкоджав головуючому судді вести судове засідання, після неодноразових зауважень головуючого судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання.

16.05.2023 адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання про надання йому можливості скористатися правовою допомогою адвоката та у зв`язку з цим перенести судове засідання. Вказане клопотання було задоволено, у судовому засіданні оголошено перерву до 15.50 години 16.05.2023.

Після перерви адвокат ОСОБА_3 , який з`явився у судове засідання без захисника, отже правом на захист не скористався, заявив відвід судді, який, застосовуючи аналогію права, передано для вирішення іншому судді, визначеному у порядку ст. 35 КПК України.

Ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду від 24.05.2023 у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Охтирського міськрайонного суду ОСОБА_1 відмовлено через його необґрунтованість.

Судове засідання у справі призначено на 26.05.2023 о 09.00 годині.

ОСОБА_3 та його захисник, будучи повідомленими про місце, день та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, ОСОБА_3 про причини неявки суд не повідомив, від його захисника надійшла заява про відкладення судового засідання, у зв`язку з перебуванням на невідкладних слідчих діях.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄСПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Разом з тим, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Отже, неодноразові клопотання адвоката ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, заявлення завідомо необґрунтованого відводу та обставини неявки у судове засідання, як його особисто, так і його захисника, яким було повідомлено про місце та час судового розгляду, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ними своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків.

За зазначених обставин, суд вважає, що ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_5 , будучи своєчасно та належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, не з`явилися у судове засідання, не підтвердивши наявності поважних причин неявки у судове засідання, що дає підстави для висновку про зловживання ним наданими правами.

Враховуючи наведене, справа розглядається за відсутності ОСОБА_3 та його захисника, оскільки положення ст. 268 КУпАП не передбачають обов`язкову присутність особи, стосовно якої розглядається справа за ст. 185-3 КУпАП, тоді як від відповідно до вимог статті 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 185-3 КУпАП розглядаються протягом доби.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Статтею 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» закріплено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, на справи про адміністративні правопорушення поширюються гарантії статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями ст.329 КПК України визначено обов`язки присутніх у залі судового засідання, а саме особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Сторони кримінального провадження допитують свідків та заявляють клопотання, подають заперечення стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Свідки, експерти, спеціалісти дають показання, стоячи на місці, призначеному для свідків. Особи, присутні в залі, заслуховують вирок суду стоячи. Відхилення від цих правил допускається з дозволу головуючого в судовому засіданні.

Сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження звертаються до суду "Ваша честь" або "Шановний суд".

Як зазначено в п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 року, №8 «Про незалежність судової влади» у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями частини 1 та 5 статті 258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Відповідно до ст.ст. 221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбаченест.185-3 КУпАП.

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені статтею 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.

Зазначені висновки повністю узгоджуються Рекомендаціями щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 №62.

Відповідно до вимог ч.4 ст.330 КПК України за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва.

Згідно ч. 1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою. Об`єктивна сторона правопорушення полягає у вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо. Суб`єкт адміністративного проступку - особи, що є учасниками судового процесу. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого та наслідки правопорушення, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_3 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, тобто, неповага до суду, що виразилися у порушенні порядку під час проведення судового засідання, тобто вчиненні дій, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого судді, відсутності реакції на зауваження головуючого судді, самовільному переміщенні по залу судового засідання, не підкоренні розпорядженням головуючої судді щодо припинення порушення порядку у судовому засіданні, ставленні запитань свідку без дозволу головуючої, перебиванню свідка під час його допиту прокурором, перешкоджанню головуючій судді ставити запитання свідку, у розмовах під час судового засідання, зауваженнях та запитаннях до головуючої судді, тобто перешкоджанню головуючому судді вести судове засідання, після неодноразових зауважень головуючого судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання.

Крім того вина ОСОБА_3 підтверджується технічним записом судового засідання справи № 588/1094/22, журналом судового засідання.

При вирішенні питання про призначення покарання, до уваги беруться характер вчиненого адміністративного правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини ОСОБА_3 , відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, у зв`язку з чим вважаю за доцільне призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, а також стягнути з нього судовий збір, відповідно до ст.40-1 КУпАП, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: (2684 грн. х 0,2)=536,80 грн.

Керуючись ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та ст.ст.40-1,283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір",

П О С ТА Н О В И В:

Визнати винуватим ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі шістдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1020 (одну тисячу двадцять) гривень.

Стягнути із ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1