УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000550 від 27.04.2023 р.,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим вироком Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2022 за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, до покарання у виді одного року обмеження волі, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, належних висновків для себе не зробив та вчинив нове умисне кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним обігом наркотичних речовин за наступних обставин. Так, ОСОБА_4 у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 12:35 27 квітня 2023 р., перебуваючи за адресою м. Київ, просп. Любомира Гузара, 1, знайшов згорток з фольги, в якому перебувала порошкоподібна речовина білого кольору, будучи обізнаним, що вказана вище речовина білого кольору, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, чим вчинив незаконне придбання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, яку в подальшому почав незаконно зберігати при собі без мети збуту. Підготувавши предмети для вживання психотропної речовини, а саме пластикові трубки в кількості три штуки та лампочку, за їх допомогою частково вжив психотропну речовину, та залишки у згортку з фольги та три пластикові трубки і лампочку, яку помістив до пачки з-під цигарок, почав зберігати при собі для подальшого власного вживання без мети збуту. У подальшому, 27.04.2023 р. приблизно о 12:35 за адресою м. Київ, просп. Любомира Гузара, 1, виявлено ОСОБА_4 , який при собі незаконно зберігав один згорток з фольги, в якому перебувала порошкоподібна речовина білого кольору, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP та три пластикові трубки і лампочку з нашаруванням. 27.04.2023 в період часу з 13:38 години до 13:49 години за адресою м. Київ, просп. Любомира Гузара, 1 в порядку ст. 298-2 КПК України здійснено затримання ОСОБА_4 , та здійснено обшук затриманого, в ході якого у останнього виявлено та вилучено з сумки, яка була при ньому, один згорток з фольги, в якому перебувала порошкоподібна речовина білого кольору, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP та три пластикові трубки і лампочку з нашаруваннями. Згідно висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/111-23/21886-НЗПРАП від 06.07.2023 надана на дослідження порошкоподібна речовина білого кольору та нашарування, які маються на поверхнях предметів: скляного комбінованого предмету, три фрагменти трубочок з полімерного матеріалу білого кольору, одного фрагменту трубочок з полімерного матеріалу біло-синього кольору - містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, в наданій на дослідження речовині становить 0, 178 г., в нашаруваннях становить 0, 012 г., загальна маса 0, 19 г. Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини без мети збуту, вчиненому протягом року після засудження за цією статтею. Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушенні, є матеріали кримінального провадження. Відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував обґрунтованості пред`явленої йому підозри, зазначив, що проживає разом з батьками, одружений, працює неофіційно на СТО, має на утриманні малолітнього сина, які зараз разом із дружиною виїхали за кордон через введений на території України воєнний стан.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що у провадженні Солом`янського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000550 від 27.04.2023 р. за обставинами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. Відповідно до інформації, викладеної у Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідує, що до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт ДОП про те, що 27.04.2023 р. близько 12:40 за адресою м. Київ, проспект Любомира Гузара, буд. 1, у гр. ОСОБА_4 при поверхневій перевірці було виявлено порошкоподібну речовину білого кольору, ззовні схожу на наркотичну /а. с. 5/.

27.04.2023 р. ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення /а. с. 7-12/.

28.07.2023 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини без мети збуту, вчиненому протягом року після засудження за цією статтею /а. с. 46-47/.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: рапорт, висновок експерта від 06.07.2023 р. за № СЕ-19/111-23/21886-НЗПРАП, постанова від 10.07.2023 р. про визнання речового доказу та передачі його на зберігання до камери схову, протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 27.04.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 27.04.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 27.04.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 27.04.2023 р., вимога з бази АРМОР, відповідно до якої ОСОБА_4 засуджений 25.10.2022 р. Деснянським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді одного року обмеження волі із звільненням від відбуття покарання на підставі ст. ст. 75, 76 КК України з іспитовим строком один рік, 30.01.2023 р. постановлений на облік в Деснянському РВ ФДУ «Центр пробації» у м. Києві та Київській області, вирок Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2022 р., протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 18.07.2023 р. /а. с. 13-55/.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено, що існують ризики, визначені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Зокрема, при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України, належить до категорії нетяжких злочинів, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин справи, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці ризиків, визначених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим суддею також прийнято до уваги особу підозрюваного, який раніше судимий, офіційно не працевлаштований, одружений, має на утриманні малолітню дитину, яка на час розгляду клопотання проживає окремо від підозрюваного, підозрюваний має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , де проживає разом із своїми батьками, що вказує на несталі соціальні зв`язку підозрюваного, які б могли бути стримуючим фактором для відвернення ризиків, встановлених судом та переліченим в ухвалі слідчого судді.

Також, підозрюваному відомі відомості про свідків у даному кримінальному провадженні, що вказує на наявність ризику впливу на свідків з метою зміни останніми показів, наданих на досудовому розслідуванні.

Підозрюваний раніше судимий за ч. 1 ст. 309 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, відповідно до позиціє органу досудового розслідування, вчинено ним в період визначеного вироком суду іспитового строку, що вказує на існування ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж цілодобовий домашній арешт із покладенням на підозрюваного обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, оскільки обов`язок, зазначений у клопотанні, стосовно не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, поглинається умовами застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 337, 376, ч. 4 ст. 176 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 18 вересня 2023 року включно, із забороною підозрюваному залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії розгляду кримінального провадження.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України:

-не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

В задоволенні іншої частини клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні - ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 18 вересня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку необхідності залишити житло, він повинен отримати відповідний дозвіл на це слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії кримінального провадження.

В іншому випадку - залишення житла без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та може бути підставою для ініціювання питання слідчим, прокурором щодо його зміну на іншій, більш суворий запобіжний захід.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1