ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6047/23
Провадження № 1-кс/362/911/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.09.2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в:

26.09.2023 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 близько 16 год. 48 хв. 08.09.2023 року, діючи всупереч ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, п.п. 2, 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ № 761 від 23 березня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного або лісового квитка, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев, прибув на територію виділу №3 кварталі №37 ДП «Київське лісове господарство», Васильківського лісництва, що знаходиться в адміністративних межах с. Зозулі Обухівського району Київської області, діючи умисно, з метою заготівлі деревини для опалення, використовуючи заздалегідь заготовлений інструмент, а саме бензопилу червоного кольору з шиною сірого кольору, шляхом спилювання до повного відокремлення від кореня здійснив незаконну порубку 14 дерев типу (породи) «Сосна» звичайна, товщиною 28 см, 30 см, 30 см, 31 см, 32 см, 33 см, 39 см, 40 см, 42 см, 42 см, 23 см, 43 см, 45 см, 50 см та 1 дерева типу (породи) «Граб», товщиною 32 см., які перебувають на праві користування Державного підприємства «Київське лісове господарство».

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_5 заподіяв державі в особі Державного підприємства «Київське лісове господарство» тяжкі наслідки в розмірі 176 278 грн. 81 коп.

19.09.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України

У клопотанні слідчий вказав, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, тобто наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, також може вчиняти інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Реальним є ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення до семи років, що свідчить про те, що він з метою уникнення покарання може безперешкодно покинути місто Васильків, Обухівського району Київської області, що підтверджує існування реального ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України; може вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки останній на даний час офіційно не працевлаштований та немає офіційного джерела доходів для забезпечення свої потреб, тому може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до семи років, підозрюваний може покинути місце свого проживання з метою ухилення від явки до органу досудового розслідування, та подальшого уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного впливати на свідків, потерпілого, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також відсутня можливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрюваний може переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, вплинути на свідків та потерпілого, вчинити новий злочин, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Слідчому та прокурору не відомо хто є власником будинку де на даний час проживає підозрюваний, і на який підставі він там проживає.

Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 зазначив, що він не має місце реєстрації, квартиру, яка йому із сестрою належала вони продали, а знайомий пустив його проживати в свій будинок де він і проживає.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 щодо клопотання не заперечував.

Заслухавши прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, а також матеріали кримінального провадження № 0000837 від 09.09.2023 року, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, що були вручені підозрюваному 25.09.2023 року о 15 год. 03 хв. та його захиснику 26.09.2023 року, приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП №1 Обухівського РУП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості за якими 09.09.2023 року були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000837 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме у незаконній порубці дерев, що спричинили тяжкі наслідки (а.с. 5).

19.09.2023 року слідчим СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, 19.09.2023 року вручено підозрюваному ОСОБА_5 у відсутності захисника (а.с.35-36).

Обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_5 підтверджується протоколом огляду місця події від 08.09.2023 року; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 від 14.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 14.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.09.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.09.2023 року; актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 08.09.2023 року; Відомістю матеріально-грошової оцінки лісосіки від 08.09.2023 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 19.09.2023 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 від 19.09.2023 рокута іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 , згідно клопотання слідчого, є наступні фактори, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, підозрюваний може переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду; впливати на свідків та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому відсутня можливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Вирішуючи вищезазначене клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя виходить з положень ст. 2 КПК України, відповідно до якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Згідно з ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК. Слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу при розгляді відповідного клопотання, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК України, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

- перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Єдиною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та за наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України.

Його застосування без встановлення наявності підстав та ненадання матеріалів, що підтверджують ризики, передбачені ст. 177 КПК України є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт як вид запобіжного заходу може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд має з`ясувати місце проживання підозрюваного.

Слідчому судді, суду при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід звертати увагу, що вжите законодавцем у ч. 5 ст. 181 КПК словосполучення "житло цієї особи" охоплює випадки, коли підозрюваний: 1) є власником (співвласником) такого житла; 2) зареєстрований у такому житлі; 3) постійно або тимчасово проживає у такому житлі без реєстрації тощо.

Правильною слід вважати практику тих слідчих суддів, які застосовують цей запобіжний захід у згаданих випадках, з`ясувавши при цьому думку власника житла та оцінивши усі обставини в сукупності, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання; наявність у нього родини й утриманців (місце їх фактичного проживання); достатність застосування такого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК, зокрема спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду тощо.

Вказана судова практика закріплена листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України».

Відповідно до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 ; його вік та стан здоров`я те що він тяжких захворювань не має, на обліку у лікаря нарколога, психіатра не перебуває; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, те що він не має місця реєстрації, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з його слів із дозволу його знайомого; не одруженого, але має на утриманні неповнолітню дочку, згідно рапорту - характеристики на підозрюваного за місцем фактичного проживання зарекомендував себе посередньо, але із сусідами підтримує дружні стосунки, громадський порядок не порушує; працюючого, але не офіційно; те, що він раніше не судимий; сприяє досудовому слідству,компрометуючих матеріалів на ОСОБА_5 слідчий та прокурор не володіють, також слідчим, прокурором не надано доказів, щодо власника майна де проживає підозрюваний, як і не надано думку власника житла, а тому приходить до обґрунтованого висновку про недоведеність слідчим та прокурором наявності обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Прокурором та слідчим, окрім того, не підтверджено ризиків передбачених п. 1, п.3, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість ОСОБА_5 переховуватися від досудового слідства та суду, оскільки спростовується наданими матеріалами клопотання, що з часу вчинення злочину і до часу звернення з клопотанням до суду підозрюваний не переховувався від досудового слідства та суд, а з`являвся постійно на виклики; впливати на свідків та вчинити інше кримінальне провадження, оскільки свідки в даному кримінальному провадженні допитані, що підтверджується протоколами допиту свідків, ОСОБА_5 раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, а тому відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_5 дієвим буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з матеріалів справи не вбачається.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання

Таким чином, враховуючи, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність слідчим та прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючим ризиком ч. 2 ст. 177 КПК України, а саме обґрунтованої підозрою, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», статтями 176, 177, 178, 181, 183, 184, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків, Київської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, не зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

- повідомляти прокурора, слідчого, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- не відлучатися з м. Василькова Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурора.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення та до «25» листопада 2023 року, включно.

На ухвалу протягом п`яти діб з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 27.09.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_11