Справа № 643/4984/23
Провадження № 1-кс/643/745/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001987 від 06.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001987 від 06.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що невстановлені особи 06.06.2023, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в умовах воєнного стану, таємно, вчинили крадіжку майна, чим завдали матеріального збитку ОСОБА_4 , розмір якого встановлюється.

Крім того встановлено, що ОСОБА_4 ремонтував сантехніку у кв. АДРЕСА_2 , в якій проживає ОСОБА_5 та коли закінчив ремонт та почав збирати речі виявив відсутність шуруповерту та банківських карток, після чого звернувся до поліції.

06.06.2023 в період з 14:00 до 14:20 за адресою м. Харків, пр. Ювілейний 87, напроти 4 під`їзду вказаного будинку, проведено огляд місця події, під час якого виявлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , на лавочці біля яких виявлено та вилучено шуруповерт зеленого кольору «ЭПП РОМ ЭДА-19-2», який зі слів ОСОБА_4 належить йому та банківські картки моно банк НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , якими користується ОСОБА_4 та які належать його матері та вітчиму.

Разом з тим, встановлено, що з банківської картки моно банк НОМЕР_1 здійснювались покупки у магазинах та аптеці на загальну суму 758 грн.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 06.06.2023, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використане в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості його знищення або переховування.

До клопотання прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

ОСОБА_4 подано заяву, в якій він не заперечує проти арешту належного йому майна, а саме шуруповерта та банківських карток.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо таємного викрадення чужого майна внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 06.06.2023 в період часу з 14:00 по 14:20 за адресою м. Харків, пр. Ювілейний 87, напроти 4 під`їзду вказаного будинку, виявлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , на лавочці біля яких виявлено та вилучено шуруповерт зеленого кольору «ЭПП РОМ ЭДА-19-2» та банківські картки моно банк НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Клопотання надійшло до суду 12.06.2023, подано на відділення поштового зв`язку 07.06.2023 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до суду прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події речі можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються, містять на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 06.06.2023 за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 87, навпроти 4 під`їзду, а саме: шуруповерт зеленого кольору «ЭПП РОМ ЭДА-19-2» та банківські картки моно банк НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1