Справа № 756/15/23
Номер провадження № 1-кс/756/124/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 02.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000007, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Луганськ, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:

03.01.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 02.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007, застосування запобіжного заходу в вигляді тримання відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 01.01.2023, приблизно о 18:00 год., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , а саме на кухні, де спільно вживали алкогольні напої.

Приблизно о 18:30 год. до вказаної квартири прийшла ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У цей же день, час та місці, приблизно о 20:00 год., між ОСОБА_4 і ОСОБА_8 з однієї сторони, та ОСОБА_7 з другої, на ґрунті сталих неприязних відносин виник конфлікт, у ході якого в ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7

Реалізуючи умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_4 , перебуваючи в коридорі вказаної квартири, у той же день та час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи її настання, схопив у руку ніж та підійшовши до ОСОБА_7 впритул, наніс останньому не менше трьох ударів ножем в область лівої частини грудної клітки, а також не менше одного удара в область живота, де знаходяться життєво-важливі органи..

Отже, злочинними діями ОСОБА_4 , ОСОБА_7 зазнав тілесних ушкоджень, у вигляді двох проникаючих колото-різаних поранень грудної клітини зліва, гемоторакс зліва, проникаючі колото-різані поранення живота з пошкодженням печінки, передньої стінки шлунка. В той же час, ОСОБА_7 зазнав не проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва, верхньої третини лівого передпліччя. Тим самим, ОСОБА_4 виконав усі дії, які вважав необхідними для вбивства ОСОБА_7 .

Після описаних вище дій, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_8 пішли відпочивати до своєї кімнати. Потерпілий ОСОБА_7 також дійшов до своєї кімнати, де у подальшому зв`язався по телефону з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка приблизно о 22:07 год. на місце події викликала швидку медичну допомогу. Після цього ОСОБА_7 був госпіталізований до реанімаційного відділення КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги».

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить тяжкість злочину, а саме згідно з ст. 12 КК України, вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких, та покарання за його вчинення передбачено у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, а тому ОСОБА_4 може покинути підконтрольну територію України.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за особливо тяжкий злочин, у вчинення якого він обґрунтовано підозрюється, може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності. Окрім цього, зареєстроване місце проживання ОСОБА_4 є тимчасово окупована територія Луганської області, що надає йому змогу спробувати переховуватися від правоохоронних органів на окупованій території України. Той факт, що ОСОБА_4 часто змінював своє місце проживання, що підтверджується витягом ІП НПУ «Армор» відносно нього.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, потерпілого є те, що підозрюваному відомі місця проживання вказаних осіб, так як копії протоколів допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб вручено стороні захисту з даним клопотанням. Підозрюваний шляхом вмовляння, погроз, підкупу або застосування насильства може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Окрім того, слід зазначити, що підозрюваний та потерпілий проживали у одній квартирі, а тому ОСОБА_4 відомі не тільки контактні та анкетні дані потерпілого, а й інша приватна та конфіденційна інформація.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що він не має постійних джерел доходу та належних засобів для існування. Даний ризик являється найбільш суттєвим з огляду на те, що раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, востаннє - 27.10.2015 Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської обл. за ч.2 ст. 186 КК України до покарання у вигляді 4 роки позбавлення волі.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого чи обрати іншій, більш м`який запобіжний захід. Посилаючись на те, що не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Крім того, співмешканка ОСОБА_4 ОСОБА_8 вагітна, перед вчиненням дій підозрюваним стосовно ОСОБА_7 , вона зазнала фізичного насильства від потерпілого, що і стало поводом для завдання ножових ударів.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, обрати інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 02.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

02.01.2023 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину повністю обґрунтована та підтверджується доказами, наявними у матеріалах кримінального провадження, а саме:

протоколом огляду місця події 02.01.2023 за адресою: АДРЕСА_4 ;

протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 від 02.01.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.01.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 02.01.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 02.01.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 02.01.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 02.01.2023;

медичною довідкою з КНП «КМКЛ ШМД» відносно тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 від 02.01.2023;

висновком лікаря КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» відносно підозрюваного ОСОБА_4

та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України.

Зокрема, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, покладається необхідність запобігання вказаним можливостям підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України - тобто закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство), який не було закінчено з причин, що не залежали від його волі.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до пунктів 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора в судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин, та незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Між тим, на думку суду, відсутній ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від семи до п`ятнадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 02.01.2023 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 263 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 . Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_4 затримали в порядку ст. 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України та є підставою для його задоволення, та застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 02.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000007, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з моменту затримання - 02.01.2023.

Альтернативний запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді застави - не визначати.

Ухвала про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою діє до 03 березня 2023 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1