печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3754/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

30.01.2023 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , надійшло клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004915 від 02.09.2020, який накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 23.12.2021 у справі № 757/67773/22-к, в частині автомобіля «МАN TGE 3.100» 2017 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 ; VIN НОМЕР_2 з ключами від нього.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи внесене клопотання сторона кримінального провадження вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0004915 від 02.09.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 305, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 311, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311 КК України, за підозрою ОСОБА_6 ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 311, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311 КК України, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 311 КК України та за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 305 КК України.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК України, в чому полягає принцип диспозитивності кримінального процесу.

Суд, слідчий суддя лише сприяє сторонам у здійсненні їх процесуальних прав.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх процесуальних позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України (ч.1 ст.22 КПК України).

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України (ч.2 ст.22 КПК України).

Разом з тим, прокурор, який був належним чином повідомлений про розгляд даного клопотання, в судове засідання не з`явився та не повідомив про причини неприбуття, що розцінюється слідчим суддею як неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане дане клопотання, що свідчить про фактичне непідтримання поданого клопотання та недоведення обставини, передбачених ст. 174 КПК, що є підставою для відмови в задоволенні поданого клопотання.

Також, слід зазначити, що відповідно до ст. 174 КПК України прокурор не уповноважений на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 107, 131, 132, 171-174, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004915 від 02.09.2020 - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1