Справа № 307/319/23
Провадження № 1-кс/307/37/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2023 року м. Тячів

Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , представників власника майна МПП «Рута» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0000059 від 25.01.2023 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0000059 від 25.01.2023 року.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що в провадженні СВ Тячівського РВП ГУНП України в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000059 від 25.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В клопотанні слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24 січня 2023 року на лінію 102 від народного депутата України ОСОБА_7 поступило повідомлення, що на території пилорами, що розташована в АДРЕСА_1 , зберігається незаконна деревина, яку було вивезено з лісництв, які розташовані на території Рахівського району Закарпатської області. Під час спілкування по мобільному телефону із заявником та на запитання вказати більш детальну адресу розташування пилорам на території Тячівського району Закарпатської області, які мають відношення, щодо зберігання незаконної деревини, вивезеної з лісництв Рахівського району Закарпатської області, останній повідомив, що він не знає і всі обставини виклав у своєму усному зверненні. В подальшому було здійснено виїзд в урочище «Думбрава», що розташоване в с. Нижня Апша Тячівського району Закарпатської області, а саме на вулицю Думбрава, 46а. За вказаною адресою розташована пилорама МПП «Рута», директором якого являється ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 (юридична адреса підприємства). В ході здійснення першочергової слідчої дії - огляд місця події, встановлено, що на території підприємства наявні різного виду пиломатеріали (дошки з дерева породи «Смерека») загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревина породи «Смерека» в кількості 28 штук, на яких були наявні бирки. На вказану деревину було надано підтверджуючі документи, та в ході перевірки розбіжностей не встановлено. Весь пиломатеріал та деревину вилучено, однак залишено під розписку власнику ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_1 . 25 січня 2023 року слідчим СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області вилучену деревину, а саме: дошки з дерева породи «Смерека», загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревину породи «Смерека» в кількості 28 штук, на яких були наявні бирки, згідно постанови слідчого СВТячівського РВП ГУНП України в Закарпатській області від 25 січня 2023 рокувизнано речовими доказами.

З метою забезпечення збереження речових доказів, а саме запобігання можливості приховання, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно дошки з дерева породи «Смерека», загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревину породи «Смерека» в кількості 28 штук, на яких наявні бирки,

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задовольнити. Додатково пояснив, що після подання до суду клопотання про арешт майна слідчим було перевірено вилучену в МПП «Рута» деревину з бирками та встановлено точну відповідність номерів бирок на деревині, яка була придбана МПП «Рута» та відображена слідчим в протоколі огляду місця події від 24.01.2023 року.

Представники власника майна МПП «Рута» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засіданні просять в задоволенні клопотання відмовити, оскільки тимчасово вилучена деревина на законних підставах належить МПП «Рута», яка була придбана підприємством та відвантажена з Білотисянського лісництва При перевезенні деревина була маркована бирками встановленого зразка та перевозилася згідно товарно-транспортних накладних.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000059 від 25.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Також встановлено, що 24 січня 2023 року слідчим СВ Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області проведено огляд місця події в с. Нижня Апша, Тячівського району, в ході якого було вилучено пиломатеріали (дошки з дерева породи «Смерека») загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревну породи «Смерека» в кількості 28 штук, на яких були наявні бирки.

Постановою слідчого СВ Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області від 25 січня 2023 року дошки з дерева породи «Смерека» загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревину породи «Смерека» в кількості 28 штук, на яких були наявні бирки. визнано речовими доказами.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру власниками МПП «Рута» є ОСОБА_4 та ОСОБА_8 мешканці АДРЕСА_2 .

Згідно вказаного Витягу МПП «Рута» займається також оптовою торгівлею деревиною, лісозаготівлею, лісопильним та стругальним виробництвом,

Згідно товарно-транспортних накладних з Білотисянського лісництва ДСГП «Ліси України» відправило в адресу МПП «Рута» деревину різних діаметрів та довжин:

- від 18.01.2023 року за №660002 деревину породи «Ялина» в кількості 20,1310 метрів кубічних на загальну суму 65919,17 гривень;

- від 17.01.2023 року за №650002 деревину породи «Ялина» в кількості 19,8150 метрів кубічних на загальну суму 65320,79 гривень;

- від 23.01.2023 року за №650004 деревину породи «Ялина» в кількості 21,0700 метрів кубічних на загальну суму 69354,95 гривень;

- від 18.01.2023 року за №510025 деревину породи «Сосна» в кількості 2,4970 метрів кубічних на загальну суму 6891,72 гривень;

Відомості про прийняту деревину «Ялина», різних діаметрів та довжин в кількості 21, 0700 метрів кубічних містяться в специфікації приймання деревини від заготівлі №ЮІ-4 від 23.01.2023 року.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості провадження.

Згідно з ч.6 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як вбачається зі змісту ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен оцінити кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення; існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; правову підставу для арешту майна, можливість використання останнього, як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і вид майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, ще встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про арешт майна, у відповідності до ч.2 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року за №3477-ІV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В рішеннях ЄСПЛ у справах Амор проти Франції, Колишній король Греції та інші проти Греції, Спорронг та Льорнрот проти Швеції констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним. Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до ч.1 ст.246 КК України, за якою внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, передбачена кримінальна відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Разом з тим, у клопотанні слідчого про арешт майна не конкретизовано, вчинення яких дій стало підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Також в клопотанні слідчого відсутні відомості про розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, яка, крім того, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього складу злочину.

Не з`ясувавши розмір заподіяної шкоди, суд позбавлений можливості врахувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, слідчим та прокурором не доведено яким саме чином існує сукупність підстав чи підозри вважати, що лісоматеріали у вигляді дошки з дерева породи «Смерека» загальною кубомасою 182,642 м?, а також деревина породи «Смерека» в кількості 28 штук на яких були наявні бирки, є доказами кримінального правопорушення, підлягають спеціальній конфіскації, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Також, матеріали клопотання не містять доказів, які дають підстави вважати, що власники лісоматеріалів мають відношення до кримінального правопорушення, що розслідується.

Наведене підтверджує відсутність легітимної мети арешту майна, як втручання у конвенційне право особи на мирне володіння ним, збереження речей і матеріальних цінностей для забезпечення можливості виконання завдань кримінального провадження.

Згідно ч.3 ст.132 КПК України застосування арешту, як одного із заходів забезпечення кримінального провадження, не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

В поданому до суду клопотанні не наведено жодних аргументованих доводів щодо наявності обставин визначених ч.3 ст.132 КПК України, недоведеність яких усуває застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Не наведено таких доводів і прокурором в судовому засіданні.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що підстав для арешту лісоматеріалів та деревини породи «Ялина», що належить МПП «Рута», не має, а тому в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0000059 від 25.01.2023 рокуслід відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0000059 від 25.01.2023 року, - відмовити.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 3 лютого 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1