Справа № 274/1599/23 Провадження № 1-кс/0274/321/23
УХВАЛА

іменем України

20.03.2023 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000054 від 10.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307, ч.1 ст.263 КК України, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, в невстановленому слідством місці, невстановленим слідством способом, незаконно придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, масою 1,621 грам, яку зберігав при собі з метою збуту до 30.01.2023.

Цього ж дня близько 14 год 20 хв ОСОБА_4 , знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_1 , зустрівся з ОСОБА_7 , де згідно попередньої домовленості незаконно збув останньому раніше придбаний ним особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, загальною масою 1,621 грама за 200 грн, який в подальшому ОСОБА_7 добровільно видав працівникам поліції.

Крім цього, ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, в невстановленому слідством місці, невстановленим слідством способом, незаконно повторно придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс невстановленою вагою, корпус оборонної осколкової ручної грана «Ф-1» та підривач - уніфікований запал дистанційної дії типу «УЗРГМ», які незаконно зберігав за місцем свого проживання до 18.03.2023.

Цього ж дня близько 13 год 00 хв ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, направленого на збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабіс, корпусу оборонної осколкової ручної гранати "Ф-1" та підривач - уніфікованого запалу дистанційної дії типу «УЗРГМ», знаходячись на території домоволодіння АДРЕСА_1 , де згідно попередньої домовленості, незаконно повторно збув ОСОБА_7 раніше придбані ним корпус оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1», підривач - уніфікований запал дистанційної дії типу «УЗРГМ», які при конструктивному поєднанні являються оборонною осколковою гранатою Ф-1 та особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс невстановленою вагою, за 1250 грн, які в подальшому ОСОБА_7 добровільно видав працівникам поліції.

23.07.2018 Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області ОСОБА_4 було засуджено до 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна. ОСОБА_4 було звільнено умовно-достроково та встановлено адміністративний нагляд строком на 1 рік.

18.03.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

19.03.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушеннях підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Слідчий зазначає про існування ризиків відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати провадженню іншим чином - не прибувати за викликом до слідчого, пркурора, суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, особу підозрюваного, тяжкість вчиненого злочину, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, наявність ризиків, слідчий просить задовольнити клопотання.

ІІ. Процедура та позиції сторін

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що вину у скоєнному кримінальному правопорушенні не визнає, просить застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного, просить застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

У відповідності до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000054 від 10.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307, ч.1 ст.263 КК України.

ОСОБА_4 19.03.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст.263 КК України.

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду та вручення грошових коштів від 30.01.2023, протокол огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 30.01.2023, протоколи допиту свідків від 02.02.2023, 03.02.2023, протокол про результати контролю за вчиненням злочину від 31.01.2023, протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 14.02.2023, висновок експерта від 22.02.2023, протокол огляду та вручення грошових коштів від 18.03.2023, протокол огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 18.03.2023, акт перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 18.03.2023, довідка про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 18.03.2023 №№163,164, постанова Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 22.03.2022, довідка про звільнення ОСОБА_4 , вимога про наявність (відсутність) судимостей, інші матеріала кримінального провадження.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий 18.03.2023 о 15 год 24 хв.

Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 цього Кодексу.

Суд зазначає, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності з поясненнями підозрюваного ОСОБА_4 , які були надані суду в судовому засіданні 20.03.2023, вказують на обґрунтованість його підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст.263 КК України, за скоєння яких передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого, прокурора або суду, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує; може вчинити інше правопорушення, оскільки підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, був засуджений за вчинення умисних тяжких злочинів, судимість не знята та не погашена, вчинив новий злочи, перебуваючи під адміністративним наглядом, а також впливати на свідків, оскільки особисто знає останніх.

Крім цього, слідчим суддею враховано, що підозрюваний ОСОБА_4 одружений, має неповнолітню дитину, раніше судимий, без зареєстрованого місця проживання.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя визначає заставу у розмірі, який становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 53680,00 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп). Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 16.05.2023 (включно).

Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання з 15 год 24 хв 18.03.2023.

Одночасно визначити розмір застави 53 680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

не відлучатись з смт. Гришківці, Бердичівського району, Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 16.05.2023 включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії ухвали встановити до 16.05.2023 (включно).

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 24.03.2023.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА