Справа №752/6993/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Голосіївської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

В червні 2022 року заявник звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з зазначеною скаргою, яку ухвалою слідчого судді було направлено до Київського апеляційного суду для вирішення питання про визначення підсудності.

Постановою Київського апеляційного суду від 26.07.2022 року матеріали за скаргою направлено на розгляд до Солом`янського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 15.08.2022 року визначено слідчим суддею ОСОБА_4 .

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 26.09.2022 року скаргу залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 22.11.2022 року ухвалі слідчого судді від 26.09.2022 року скасовано, призначено новий розгляд скарги слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 23.12.2022 року визначено слідчим суддею ОСОБА_5 .

Вимоги скарги мотивовані тим, що до Голосіївської окружної прокуратури міста Києва 15.06.2022 року через електронну пошту заявником подано заяву про вчинення кримінального правопорушення суддею Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_6 , в діях якого вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364 та ст. 374 КК України.

Однак, відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені.

У зв`язку з цим заявник просить зобов`язати службову особу Голосіївської окружної прокуратури міста Києва внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 26.12.2022 року відкрито провадження у справі.

Заявник у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі.

Уповноважена особа, дії якої оскаржуються, у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду скарги Голосіївська окружна прокуратури міста Києва повідомлена в порядку, визначеному кримінальним процесуальним законом на відомі електронні засоби зв`язку.

Відповідно до чинного процесуального законодавства відсутність уповноваженої особи не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що заявником на захист обвинуваченого ОСОБА_7 була направлена 15.06.2022 року на електронну адресу Голосіївської окружної прокуратури міста Києва заява про кримінальне правопорушення, вчинене суддею Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_6 , а саме під час судового розгляду за обвинуваченням ОСОБА_8 незаконне (протиправне) призначення ним захисника із центу безоплатної правової допомоги за наявністю обраних захисників.

Як вбачається з відповіді виконувача обов`язків керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва, вказана заява була отримана та зареєстрована 15.06.2022 року.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Водночас, слід зазначити, що згідно з ч.1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Вбачається, що норми ст. 214 КПК України тісно пов`язані з ч. 1 ст. 2 КК України, і тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають буми критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 цієї статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, Положення про який, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Так, ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4-5).

За таких обставин, системний аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення чи об`єктивні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення (фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину, час, місце, спосіб та інші обставини вчинення правопорушення тощо).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах a6o повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Такими даними с фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а, якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Наведена правова позиція також закріплена у висновку судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

При цьому, посилання на неправомірні дії, незгода з процесуальним рішенням судді чи суддів при розгляді справи самі по собі не можуть бути підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку ст. 214 КПК України.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, зокрема, забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влада» зазначено, що судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Така позиція визначена і Консультативною радою європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на зверненні до Європейського суду з прав людини.

В той же час, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, ix посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією i законами України.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора 30.06.2020 року № 298, визначає порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього.

Якщо проаналізувати та детальніше розглянути норми Положення, то ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення), які саме можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не про діяння, яке також можуть містити ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона тощо).

Між тим, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, слід також взяти до уваги положення аб. 24 п/п 1.1 п. 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12.01.2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім цього, в аб. 22 п/п 1.1 п.1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що протягом 24 годин відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не були внесені.

У своїй відповіді, окрім підтвердження отримання заяви ОСОБА_3 , в.о. керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва повідомив, що вказана заява надіслана на адресу Територіального управління ДБУ за № 10-51-43-2898вих-22 від 20.06.2022 року.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Підпунктом 1 п. 3.1. розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298, визначено, що унесення відомостей до Реєстру про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України.

Внесення відомостей до ЄРДР визначає момент початку досудового розслідування.

Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності (ч. 2 ст. 218 КПК України).

З огляду на наведене, скарга підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 214, 218, 303-307, 309, 376, Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджений наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Голосіївської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Голосіївської окружної прокуратури міста Києва, до компетенції якої входить внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного в заяві, поданій ОСОБА_3 електронною поштою 15 червня 2022 року, яка отримана та зареєстрована уповноваженою особою Голосіївської окружної прокуратури міста Києва 15 червня 2022 року;

- розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя