Справа № 932/3325/23
провадження № 1-кс/932/1351/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2023 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дніпро клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0002396 від 13 грудня 2022 року,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить встановити строк для ознайомлення стороні кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження № 0002396 від 13 грудня 2022 року, за ознаками частини першої статті 122 КПК України.

В обґрунтування заявлених вимог слідчий зазначив, що матеріали вказаного кримінального провадження стороні кримінального провадження було відкрито 24 березня 2023 року та надано безперешкодний доступ до них, а самі матеріали містяться в одному томi на 121 аркуші, проте ОСОБА_6 та його захисник почавши знайомитись з ними не завершили ознайомлення та почали ухилятися від цього.

Так, підозрюваний та захисник не з`явилися на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження 27, 28, 29 березня 2023 року, 03, 04, 05, 06, 07 квітня 2023 року, про поважність причин не повідомили.

На судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити. Пояснив, що підозрюваний та захисник не з`являються для ознайомлення з матеріалами справи, посилаючись на погане самопочуття, проте не надаючи підтверджуючих документів щодо цього. Медичні документи надані стороною захисту не свідчать про те, що стан підозрюваного перешкоджає йому знайомитись з матеріалами справи. Для завершення ознайомлення з матеріалами справи в кількості 59 аркушів достатньо трьох днів.

На судовому засіданні слідчий підтримав подане ним клопотання, надав пояснення аналогічні тим, що викладені в клопотанні та надані прокурором. Окремо зазначив, що ОСОБА_6 нервував кожен раз коли при ознайомленні з матеріалами справи виявляв відомості, з якими не погоджувався. Він неодноразово йому дзвонив та приходив до дому, проте ОСОБА_6 ухилявся від спілкування, а пояснення захисника та підозрюваного щодо хворобливого стану останнього не були підтверджені жодними доказами. Загальне захворювання не може бути підставою для не ознайомлення з матеріалами справи.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_5 , заперечила проти задоволення клопотання, вказавши на його необґрунтованість та перекручування прокурором дійсних обставин справи. Підозрюваний не ухиляється від ознайомлення з матеріалами справи, проте внаслідок тяжкого хворобливого стану він не здатен належним чином сприймати зміст документів та знайомитись з ними. Йому необхідний спокій, а при ознайомленні він нервує, що призводить по погіршення його стану. Підозрюваний 24 березня 2023 року почав ознайомлюватись з матеріалами справи та слідчий бачив його хворобливий стан. В такому стані ознайомлення фактично відбувалось формально, що не відповідає меті кримінального провадження. 25 та 26 березня 2023 року у підозрюваного погіршився стан здоров`я, у зв`язку з чим виникла потреба у консультації лікаря, який вказав про недопустимість нервування. Незважаючи на те, що у ОСОБА_6 рак печінки і значно погіршився стан здоров`я його поки не можуть госпіталізувати. У ОСОБА_6 на даний час вкрай тяжкий стан здоров`я та він ледве пересувається по дому. Поважність причин його неявки на ознайомлення до слідчого вбачається зі змісту пункту 5 частини першої статті 138 КПК України. Хвороба ОСОБА_6 впливає на нормальне функціонування його головного мозку. ОСОБА_6 не допускає зволікання, оскільки неможливість його ознайомлювання з матеріалами справи обумовлена об`єктивними обставинами. Обмеження ОСОБА_6 у часі, за встановлених обставин, порушить його право на належну підготовку для захисту.

Заслухавши осіб, які брали участь у справі, вивчивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі статтею 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, зокрема, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частинами першою, третьою, п`ятою статті 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень. Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Відповідно до статті 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Положенням частин першої третьої статті 290 КПК України визначено, що визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді.

Частиною десятою статті 290 КПК України передбачено, що сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час проведення судового засідання, не перешкоджає розглядові клопотання.

Питання щодо обмеження сторони захисту на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження було предметом дослідження Конституційного Суду України, який у своєму рішенні від 18 січня 2012 року по справі № 1-4/2012, зокрема, зазначив наступне.

Право обвинуваченого (підозрюваного) на ознайомлення із матеріалами справи та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальній справі є складовими конституційного права на захист.

Ознайомлення обвинуваченого (підозрюваного) чи його захисника з матеріалами справи є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним. Сторону захисту не можна обмежувати в часі, потрібному їй, щоб ознайомитися з усіма матеріалами справи в розумні строки.

Разом з тим, Конституційний Суд України відзначив, що такі строки повинні визначатися в кожній справі залежно від обсягу матеріалів справи та їх складності, кількості обвинувачених, дій або бездіяльності (поведінки) обвинуваченого чи його захисника та незалежних від волі обвинуваченого чи його захисника чинників (наприклад, хвороби) тощо.

Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства. Це, з одного боку, забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Ухвалюючи вказане рішення, Конституційний Суд України зазначив, що обмеження в строках ознайомлення з матеріалами розслідування узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини та з підпунктом „b" пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23.04.1997 у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів»).

Як зауважив Європейський суд з прав людини, підпункт „b" пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому «мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Водночас, Європейський суд з прав людини (рішення від 15 червня 2006 у справі «Корнаковс проти Латвії», рішення від 15 жовтня 2009 року у справі «Чайковський проти України») зазначає, що зобов`язання не перешкоджати здійсненню права на індивідуальну заяву не означає автоматично, що держава зобов`язана надавати заявникам копії всіх чи будь-яких запитуваних документів або забезпечувати їм технічні можливості на їхній вибір для того, аби вони виготовили копії самостійно.

Як вбачається із матеріалів клопотання, стороною обвинувачення вжито всіх необхідних належних, достатніх та таких, що передбачені законом заходів для інформування підозрюваного та захисника про завершення досудового розслідування та надання матеріалів провадження для ознайомлення.

З матеріалів клопотання вбачається, що підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 отримали повідомлення про завершення досудового розслідування та можливість ознайомитися з матеріалами досудового розслідування 24 березня 2023 року, про що свідчать їх власноручні підписи на вказаному повідомленні.

Відповідно до протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 24 березня 2023 року підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 одразу почали реалізовувати своє право на ознайомлення та за 45 хв. ознайомилися з 62 аркушами матеріалів кримінального провадження.

В подальшому слідчий викликав підозрюваного та захисника до каб. № 202/3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області на 27, 28, 29 березня 2023 року, 03, 04, 05, 06, 07 квітня 2023 року для продовження ознайомлювання з матеріалами кримінального провадження, проте останні не з`являлися, про що складено відповідні рапорти, відповідно до яких захисник посилалася на погане почуття підозрюваного, без надання підтверджуючих документів.

21 січня 2023 року стороною захисту слідчому була подана заява про приєднання до матеріалів кримінального провадження: довідки до акта огляду МСЕК серія 12 ААГ № 172799 від 23 листопада 2022 року, довідки військово-лікарської комісії Дніпропетровського обласного ТЦКСП ПР № 4/4859 від 02 листопада 2022 року, тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 21 листопада 2022 року, консультаційного висновку спеціаліста лікаря-консультанта обласного Консультаційного інфекціоніста ОСОБА_7 від 27 жовтня 2022 року, виписки з медичної карти стаціонарного хворого № 871 від 26 лютого 2021 року.

Відповідно до наданих медичних документів у підозрюваного ОСОБА_6 діагностовані наступні захворювання: цироз печинки асоційований вірусом гепатиту С, стадія субкомпенсації, кліти-печка недостатність ІІ-ІІІ стадії, портальная гіпертензія, анемія 1 стадії, асцит.

Для підтвердження діагнозу злоякісного новоутворення травневої системи, ОСОБА_6 був направлений на консультацію онколога. 27 березня 2023 року в висновку ОСОБА_8 було діагностовано об`ємне утворення лівої частки печінки (УЗ ознаки c-r), тобто злоякісну пухлину печінки. В консультаційному висновку спеціаліста КП «ДОКОД» ДОР» № 454646 від 29 березня 2023 року вказаний діагноз: «Susp ГЦР, кл.гр.Іа. Цироз печінки. Жовтяниця змішаного генезу.» Дiагноз Susp ГЦР, відповідно до Міжнародної класифікації захворювань онкології означає гепатоцеллюлярний рак або печінково-клетиний рак.

У консультаційному висновку спеціаліста лікаря-інфекціоніста, експерта з інфекційних хвороб Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 21 імені професора Є. Г. Попкової» Дніпровської міської ради ОСОБА_7 від 30 березня 2023 року вказано: «У 2021 році вперше виявлено вірус гепатиту С і встановлено діагноз: хронічний вірусний гепатит С з переходом у цироз печінки. З цього приводу проходив симптоматичне лікування. Стан хворого постійно погіршується. В зв`язку з чим знаходився на лікуванні у реанімаційному відділенні у січні-лютому 2023 року, потім був переведений до кардіологічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» Дніпровської міської ради. Консультований лікарем-онкологом з приводу погіршення стану та аналізів крові, встановлено діагноз: ГЦР, кл.гр.la.

Висновок спеціаліста (встановлений діагноз): цироз печинки асоційований вірусом гепатиту С; стан декомпенсації 4 по шкалі МETAVIR; клас С Чайлд-Пью. Печінково-клитина недостатність ІІ-ІІІ ст. Портальная гіпертензія ІІ ст. Асцит. Анемія 1- ІІ ст. Печінкова енцефалопатія. ГЦР, кл.гр.Iа. Враховуючи вищезазначені дані стан хворого розцінюється вкрай важким. Показана госпіталізація для симптоматичного лікування. Нагляд постійний лікарем - інфекціоністом. Нагляд лікарем-онкологом. Нагляд лікарем неврологом.»

Надані слідчим матеріали клопотання свідчать про те, що сторона обвинувачення вжила усіх передбачених частинами першою третьою статті 290 КПК України заходів для виконання обов`язку щодо повідомлення сторони захисту про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування із роз`ясненням умов, за яких вони можуть реалізувати своє право на ознайомлення із матеріалами, що є в розпорядженні прокурора та слідчого.

Вирішуючи питання про наявність факту зволікання, слідчий суддя враховує, що КПК України не містить чіткого переліку ознак, за наявності яких поведінка сторони кримінального провадження може вважатися «зволіканням» і вказане поняття є оціночною категорією, а тому питання наявності такого зволікання має вирішуватись у світлі обставин кожної конкретної справи та з урахуванням положень статей 28, 42, частини першої, десятої статті 290 КПК України.

З огляду на зміст вказаних законодавчих норм, для встановлення факту зволікання при ознайомленні із матеріалами досудового розслідування слідчому судді належить враховувати: обсяг матеріалів досудового розслідування; складність провадження; умови доступу до матеріалів; час, який сплинув з моменту надання такого доступу, а також інші критерії для визначення розумності строку, зокрема, поведінку конкретних учасників кримінального провадження і спосіб реалізації стороною обвинувачення повноважень, передбачених статтею 290 КПК України.

Зі змісту клопотання та обставин, з`ясованих у ході судового засідання, слідчий суддя встановив, що матеріали досудового розслідування складаються з незначного обсягу матеріалів кримінального провадження, з якими стороні захисту необхідно ознайомитись 59 аркушів.

Відтак, з врахуванням зазначеного, слідчий суддя дійшов висновку, що сторона захисту зволікає з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, що становить перешкоду, щоб кримінальне провадження, в силу частини п`ятої статті 28 КПК України, в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або було закрите.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для встановлення стороні захисту обмежень строку в ознайомленні з матеріалами досудового розслідування.

Стосовно аргументів захисника щодо того, що підозрюваний тяжко хворіє і йому протипоказане нервування, у зв`язку з чим подальше ознайомлення з матеріалами кримінального провадження неможливе, слідчий суддя зазначає, що дійсно, згідно з вищевказаними документами вбачається у підозрюваного тривала та тяжка хвороба, яка не може не впливати на самопочуття останнього, проте, цієї обставини недостатньо для висновку про неможливість завершення ознайомлення з 59 аркушами матеріалів кримінального провадження протягом 25 днів, що минули, при тому, що із 62 аркушами справи сторони ознайомились за 45 хвилин.

Наведені обставини щодо хвороби не свідчать про об`єктивні обставини, які перешкоджають стороні захисту ознайомитись із вказаним об`ємом матеріалів кримінального провадження, підозрюваний не перебуває на стаціонарному лікуванні, медичний висновок про тяжкість хвороби у відповідності до медичних критеріїв відсутній.

Однак, вказані стороною захисту обставини щодо хвороби підозрюваного слідчий суддя бере до уваги визначаючи строк протягом якого ОСОБА_6 має ознайомитись з матеріалами кримінального провадження. З метою надання йому можливості обрати найзручніший день для цього виходячи із власного самопочуття, врахування при цьому необхідності відвідування лікарні або проходження лікування, створення для нього якнайменшого дискомфорту при цьому, слідчий суддя вважає за доцільне визначити для ознайомлення 13 днів, а не 3 дні запропоновані прокурором.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Встановити строк для ознайомлення стороні кримінального провадження, а саме: підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику ОСОБА_5 з матеріалами кримінального провадження № 0002396 від 13 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 КК України, до 02 травня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1