30.03.2023
Справа 642/1518/23
провадження №1кс/642/928/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харків скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду зі скаргою на дії та бездіяльність посадових осіб ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/обл., яка полягає у не внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування своєї скарги зазначає, що 22.03.2023 р. ним, ОСОБА_3 в порядку ст. 214 КПК України було подано заяву про вчинення щодо нього злочину, однак посадові особи отримавши повідомлення не відреагували у встановлений законом термін часу. Прохає зобов`язати уповноважену особу внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове слідство.

Представник ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Х/обл. до судового засідання не з`явився. Про час розгляду скарги повідомлявся у встановленому законом порядку.

Заявник просив його скаргу задовольнити. Доводи скарги підтримав.

Суд, вислухавши заявника, дослідивши матеріали справи, вважає що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заява ОСОБА_3 від 22.03.2023 року, надійшла про те, що 18.03.2023р., звернувшись до ВП-2 ХРУП-З ГУНП України в Харківській області він просив надати йому талон-повідомлення єдиного обліку про прийняття та реєстрації заяви. Талон йому не давали. Черговий сказав, щоб він чекав. Після 30 хвилин очікування на холоді він звернувся до чергового капітана поліції ОСОБА_4 з питанням, скільки часу повинні очікувати громадяни, щоб отримати вищевказаний талон. На що почув відповідь, 4-5 годин. На моє питання, чому так довго, почув відповідь, тому що він так бажає. Тому він кожні пів години телефонував на лінію 102, гарячу лінію МВС України та департамент внутрішньої безпеки України, та повідомляв про злочин посадової особи ВП-2 капітана поліції ОСОБА_4 . Після двох з половиною годин очікування на холоді талон-повідомлення отримав.

Його вищевказане звернення було зареєстроване в інформаціонно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції» (журнал єдиного обліку ВП-2 Харківського райуправління №3 ГУНП в Харківській області) за №3090 від 22.03.2023р. Та посадовими особами поліції було завірено, що згодом інформація про даний злочин буде внесена до ЄРДР та про хід розслідування його буде в подальшому повідомлено додатково.

Вказана заява надійшла на адресу ВП №2 ХРУП №3 в Харківській області 22.03.2023 та зареєстрована під вхідним № 3090.

Згідно довідки начальника відділу поліції №2 Харківського районного управління №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 24.03.2023 року, на даний час проводиться перевірка згідно Закону України «Про звернення громадян», співробітниками кадрового забезпечення, за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 .

Згідно частини 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частина 1 ст. 214 КПК України зобов`язує слідчого, дізнавача та прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

У частині 1 ст. 2 КК України визначено, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину,що підтверджують реальність конкретної події злочину (час,місце,спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження. Слідчий, дізнавач невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи приписи ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст.214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є виявлення діяння, яке містить склад злочину, передбаченого особливою частиною КК України.

Крім цього, слід звернути увагу, що аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Отже, КПК України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких фактичних даних не зазначено, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас із змісту заяви вбачається, що вся її суть зводиться до обурення ОСОБА_3 з приводу довгого очікування реєстрації його заяви від 18.03.2023.

Разом з тим, сам по собі факт обурення з приводу довгого очікування, за відсутності інших об`єктивних даних, що можуть свідчити про наявність вини та протиправність діяння особи, не свідчить про ознаки будь-якого кримінального правопорушення.

Будь-яких інших об`єктивних даних, які свідчать про ознаки кримінального правопорушення заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 22.03.2023 не містить.

Таким чином, незважаючи на те, що заявник ОСОБА_3 вважає заяву від 22.03.2023 року про вчинення кримінального правопорушення (злочину), проте остання за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу будь-якого конкретного злочину, не містить об`єктивних даних, що свідчать про ознаки того чи іншого правопорушення і ґрунтується лише на припущеннях, з огляду на що вона не може вважатись такою, яка підлягає внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

А тому таке повідомлення, з огляду на його зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що, в свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР, про що просить заявник.

У зв`язку з вищевикладеним суд приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 38, 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1