Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/624/23
Номер провадження 1-кс/711/201/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2023 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

слідчого: ОСОБА_4 ,

підозрюваної: ОСОБА_5 ,

захисника: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси в режимі відеоконференції клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 погоджене заступником керівника відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 , подане в рамках кримінального провадження №0000031 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про застосування запобіжного заходу відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уродженки м. Казань, РФ, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , звернувся з клопотанням, погоджене заступником керівника відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 подане в рамках кримінального провадження №0000031 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 19.01.2023, близько 22 години 40 хвилин, водій ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «Jaguar XF», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вулиці Челюскінців, м. Умань, Черкаської області, в напрямку від вулиці Героїв Крут до вулиці Небесної Сотні, в порушення вимог - п.п. 2.3 б), 10.1 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 зі змінами та доповненнями (далі - ПДР), була не уважною, перед зміною напрямку руху не переконалась, що це буде безпечним здійснила виїзд на зустрічну смугу руху з подальшим виїздом на ліве узбіччя по напрямку свого руху, де здійснила наїзд на нерухому перешкоду у вигляді бетонної електроопори.

Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля «Jaguar XF», реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці пригоди.

27.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч 2 ст.286КК України.

Анкетні відомості підозрюваної: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, українка, уродженка м. Казань, РФ, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , не судима.

Причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення злочину підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

-даними протоколу огляду місця події від 19.01.2023;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 25.01.2023;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 25.01.2023;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 25.01.2023;

-даними протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 25.01.2023;

-та іншими матеріалами досудового розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам з боку ОСОБА_5 переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення, тобто запобігання ризикам, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підозрювана ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, має постійне місце проживання АДРЕСА_1 , але враховуючи, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів в цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При обранні запобіжного заходу необхідно врахувати те, що відповідно Конституції України життя та здоров`я громадянина є найвищою цінністю держави, а своїми діями ОСОБА_5 позбавила життя ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, вона може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому обрання відносно неї будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить її належної процесуальної поведінки, а без її участі закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала заявлене клопотання, пояснила, що 19.01.2023 відбулася ДТП за участі ОСОБА_5 , достатньо зібрано доказів для оголошення підозри останній. Враховуючи міру покарання може бути наявний ризик переховуватися від органів досудового розслідування та вплив на потерпілих, свідків і експертів з метою зміни показів останніх. Тому вважає, за потрібне застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі на підставі наведеного прокурором у судовому засіданні.

Адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечував з приводу задоволення клопотання, повідомив, що підозрювана допомагає потерпілим, переховуватися не збирається, просив врахувати ці обставини.

В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_5 підтримала думку свого адвоката, не заперечувала проти застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя вислухавши прокурора, слідчого, адвоката та підозрюваного, вивчивши надані сторонами докази приходить до наступних висновків.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування розслідується кримінальне провадження №0000031 від 20.01.2023, в якому ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого, санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

27.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: даними протоколу огляду місця події від 19.01.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 25.01.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 25.01.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 25.01.2023; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 25.01.2023.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України є обґрунтованою.

При цьому, слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" N 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваної запобіжного заходу сторона обвинувачення посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта у цьому ж кримінальному провадженні.

Так, при встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за інкримінований ОСОБА_5 в провину злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваної, зокрема, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність постійного місця проживання та сім`ї, не можуть бути вирішальними та такими, що могли б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Існування ризику переховування від правосуддя, слідчий суддя оцінює через призму обставин цього кримінального правопорушення та приходить до висновку, що ризик переховування є актуальним, зважаючи на тяжкість ймовірного покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватою у вчиненні інкримінованого їй органом досудового розслідування кримінального правопорушення, введення в країні воєнного стану та спрощену можливість виїзду за кордон.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваної ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, з огляду на встановлені в судовому засіданні обставини.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих, свідків, експерта слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, потерпілі, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого, свідка та дослідження їх судом.

В той же час, посилання прокурора на ризик можливості вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, слідчий суддя вважає надуманим, оскільки прокурором не надано належного обґрунтування існування таких ризиків. Береться до уваги вчинення кримінального правопорушення через необережну форму вини, що інкримінується, систематичність чи можливість вчинення іншого злочину не доведена.

Всі інші фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу: судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами доказів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в ст.178 КПК України.

Крім зазначеного, взято і до уваги поведінку підозрюваної та погодження із застосуванням умов домашнього арешту в часових проміжках його застосування, що можна розцінювати як сприяння органу досудового розслідування проводити належне розслідування.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Отже, підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Метою для застосування до підозрюваної запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 у виді домашнього арешту відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 23-00 години до 05-00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 03 квітня 2023 року, з покладенням часткових обов`язків визначених ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати за першим викликом до слідчого та прокурора; утримуватися від спілкування з експертами та свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, необхідність яких була доведена прокурором, та які будуть пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, тобто не суперечитимуть п.2 ч.3 ст.132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, викладеної у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 року), оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, визначених частиною 5 ст.194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваною місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останньої в укритті.

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст.ст. 3, 177, 178, 183, 193, 196-199, 309, 372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 погоджене заступником керівника відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 , подане в рамках кримінального провадження №0000031 від 20.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 23-00 години до 05-00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 03 квітня 2023 року.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України зобов`язати підозрювану ОСОБА_5 :

- прибувати за першим викликом до слідчого та прокурора;

- утримуватися від спілкування із експертами, свідками у кримінальному провадженні №0000031 від 20.01.2023;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Дана ухвала в частині обрання запобіжного заходу та покладених на підозрювану обов`язків діє з дня проголошення рішення до 03 квітня 2023 року включно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваною місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваній ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останньої в укритті.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваній, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській областей, - для відому та виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1