гСправа № 358/162/21 Провадження № 1-кс/358/15/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні (справа № 358/162/21, провадження №1-кп/358/146/23) по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження (справа № 358/162/21, провадження №1-кп/358/146/23) по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 289 КК України.

26 жовтня 2022 року захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 подав до Богуславського районного суду Київської області заяву про відвід головуючого по справі судді ОСОБА_5 .

Свою заяву про відвід судді ОСОБА_5 заявник мотивує тим, що суддею ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні жодних рішень не прийнято та справу не призначено до підготовчого засідання.

В даному випадку суддя ОСОБА_5 нехтує всіма процесуальними строками передбаченими КПК України, і як наслідок ігнорує розумні строки розгляду справи, що ставить під сумнів неупередженість судді ОСОБА_5 .

У зв`язку з наведеним зазначені обставини викликають у заявника обґрунтовані сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 , що у відповідності до ст. 75 ч. 1 п. 4 КПК України є підставою для відводу судді.

Судовий розгляд заяви захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 призначено на 17 січня 2023 року з 12 годин 00 хвилин.

Захисник ОСОБА_4 подав до суду клопотання про розгляд заяви без його участі, а також зазначив, що підтримує заяву про відвід суді ОСОБА_5 .

Прокурор Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд заяви про відвід судді ОСОБА_5 у його відсутність, щодо заяви про відвід зазначив, що покладається на розсуд суду.

Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився і як наслідок не побажав дати пояснення з приводу заявленого відводу.

Суд, виконавши вимоги ч. 3 ст. 81 КПК України, приходить до наступного висновку.

Статтею 75 КПК України передбачений вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, а саме слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Таким чином, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилається у заяві про відвід судді заявник, що вбачається з її змісту, передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Серед таких підстав законодавець зазначає, зокрема, особисту заінтересованість вказаних осіб або їх близьких родичів чи членів сім`ї в результатах провадження або існування інших обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в їх неупередженості.

Відповідно до ч. 4 ст. 80 КПК України, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути мотивованим (ч. 5 ст. 80 КПК України).

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Згідно п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01 листопада 1950 року, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року констатовано, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні судді ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000022 від 29.01.2021, яке надійшло до суду з обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 289 КК України.

Відповідно до ухвали судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_5 від 17.11.2022 у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання на 06.12.2022 року з 11 годин 00 хвилин.

Вказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 станом натепер знаходиться на стадії підготовчого судового засідання.

За інформацією кадрової служби та згідно відомостей е-лікарняного в особистому кабінеті на сайті Пенсійного Фонду, суддя ОСОБА_5 знаходився на лікарняному з 23.12.2022 до 13.01.2023.

Обставини, які покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Водночас, відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування упередженості, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Натомість, заявлений захисником ОСОБА_4 відвід судді ОСОБА_5 не містить обставин, належних та підтверджуючих даних, які б свідчили про наявність підстав, передбачених зазначеними вище нормами кримінального процесуального закону, а також, обґрунтованих доводів про саме упередженість судді ОСОБА_5 .

Посилання захисника ОСОБА_4 у заяві, як на підставу для задоволення відводу судді ОСОБА_5 , на недотримання розумних строків розгляду справи, а також невчинення суддею жодних дій направлених на розгляд справи по суті, суд не приймає до уваги та наголошує, що це не може бути підставою для відводу.

Згідно ст.15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Відповідно до п.2.1 Бангалорських принципів поведінки судді, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості.

Аналізуючи підстави для відводу, суд не вбачає наявність підтверджених та переконливих фактів, які б викликали обґрунтований сумнів в неупередженості судді.

Виходячи із положень ч.1 ст. 94 КПК України, якою визначено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи заяви про відвід не містять підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, що передбачені ст. 75 КПК України, тому заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75-76, 80-82, 369-372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні (справа № 358/162/21, провадження №1-кп/358/146/23) по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 289 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1