Справа № 953/446/23
н/п 1-кс/953/2326/23
"30" березня 2023 р. м.Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
SEAT Leon, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_4 , вилучений у ОСОБА_5 .
Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не заявився, на адресу суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, а також просив клопотання задовольнити в повному обсязі.
Прокурор ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі заявника та слідчого, для не порушення строків розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, встановив таке.
Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Положеннями ч. 2 ст. 132 КПК України встановлено, усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.
Відповідно до положень КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.
Розгляд клопотання про скасування арешту майна регламентовано ст. 174 КПК України.
Так, вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
З аналізу викладеного слідує, що клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Вказане кримінальне провадження було отримано співробітниками Жовтневого районного суду м. Харкова 30 березня 2023 року, що підтверджується відміткою на штампі, який міститься на супровідному листі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1