Справа № 461/1228/23
Провадження № 1-кс/461/1078/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

27.02.2023 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання старшого слідчого в ВРЗ СТ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Угринів, Львівської області, українки, громадянки України, менеджера з маркетингу ТОВ «Тімак агро Україна», незаміжньої, із вищою освітою, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

встановив:

слідчим управлінням ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000575 від 08 грудня 2022 року за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Старший слідчий в ВРЗ СТ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, покликаючись на необхідність забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у даному кримінальному провадженні, з чого вбачається необхідність у застосуванні до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, з обмеженням права покидати місце постійного проживання в нічний час доби з 22-ої години до 06-ої години щоденно.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів наведених у ньому.

Підозрювана та захисник у судовому засіданні, кожен окремо, клопотання заперечили з мотивів необґрунтованості. Просили, з врахуванням сімейного становища підозрюваної, застосувати до неї інший запобіжний захід, не пов`язаний з обмеженням перебувати за місцем проживання у нічний час,

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбаченим у вказаній статті.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Органом досудового розслідування дії підозрюваної кваліфікуються за ч. 2 ст. 286 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 08.12.2022 та схемою до нього, висновками судових експертиз, а також доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження.

Отже, обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування засвідчується долученими до матеріалів клопотання доказами зібраним в процесі досудового розслідування, які досліджені слідчим суддею. При цьому, обсяг і зміст наведених доказів підтвердження обґрунтованості підозри, є достатнім, в тому числі для переконання стороннього спостерігача у тому, що підозрюваним могло бути вчинено інкриміноване кримінальне правопорушення.

Таким чином, на даній стадії розслідування слідчим та прокурором наведено переконливі факти та доводи на підтвердження обґрунтованості підозри у скоєнні правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_4 .

Вагомість наявних доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, з врахуванням даних про особу підозрюваної, її віку та стану здоров`я, майнового стану, ступеня її соціальних зв`язків, характеру інкримінованого злочину, обсягу та змісту доказів долучених до клопотання, свідчить про достатньо високу ймовірність того, що підозрювана може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні.

У даному конкретному випадку, ризики визначені ст. 177 КПК України є обґрунтованими, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Характер інкримінованого особі правопорушення, санкція статті за якою кваліфіковано дії підозрюваного, дані про її соціальні зв`язки вказують на ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Так, оцінюючи ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує положення ст. ст. 23, 94 КПК України, згідно яких суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а жоден доказ не має наперед встановленої сили. Отже, виходячи зі стадії даного кримінального провадження, має місце реальний ризик, впливу на свідків, які станом на момент розгляду даного клопотання не допитані судом.

Крім того, той факт, що на момент розгляду даного клопотання досудове розслідування триває, а отже не зібрані усі докази у межах даного кримінального провадження, не проведений весь комплекс слідчих (розшукових) та процесуальних дій, вказує на те, що інші ризики наведені слідчим у клопотанні мають місце і є обґрунтованими.

При вирішенні питання застосування запобіжного заходу слідчим суддею беруться до уваги дані про вік, стан здоров`я, характер вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваної, її соціальні зв`язки та сімейне становище.

Згідно з вимогами пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Оцінюючи матеріали клопотання та обставини справи в їх сукупності, беручи до уваги наявність вагомих доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів, з метою запобігти цим ризикам, приходжу до висновку, що до неї слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням права покидати місце постійного проживання у нічний час доби.

Разом з тим, доводи сторони захисту щодо застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не спростовують наведених вище обставин щодо ризиків у кримінальному провадженні, а тому відхиляються. Водночас, визначаючи коло обов`язків, вважаю за можливе встановити випадки залишення місяця проживання у нічний час, в тому числі з огляду на воєнний стан у країні, а також наявність у підозрюваної двох дітей.

Таким чином, зважаючи на те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та тяжкості пред`явленої їй підозри, може забезпечити належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, приходжу до висновку, що клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло (місце постійного проживання) у нічний час доби з 22-ої години до 06-ої години щоденно.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не залишати з 22-ої години до 06-ої години місце свого постійного проживання щоденно, а саме: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім випадків повітряної тривоги, небезпеки для її життя чи здоров`я або життя чи здоров`я її дітей, а також у разі необхідності надання невідкладної медичної допомоги підозрюваній чи її дітям;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду на їх першу вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи місця роботи;

- утриматись від спілкування із потерпілими та свідками у вказаному кримінальному провадженні перелік яких буде доведений слідчим чи прокурором до відома підозрюваної;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваній її обов`язки та наслідки їх невиконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 та Головне управління Національної поліції у Львівській області.

Строк дії ухвали до 27 квітня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1