Справа № 274/1946/22
Провадження № 1-кс/0274/1415/22

У Х В А Л А
Іменем України
09.12.2022 р. м. Бердичів
в с т а н о в и в :
17.11.2022 р. захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із зазначеною скаргою, згідної вимог якої просить:
В судовому засіданні 06.12.2022 р. захисники підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 вимоги скарги підтримали, просили її задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у скарзі.
Захисник ОСОБА_5 також додав, що підозра є необґрунтованою з точки зору практики рішень ЄСПЛ. 16.05.2022 р. з ОСОБА_6 було знято повноваження щодо нагляду за паливом. Станом на 30.05.2022 р. було встановлено наявність 77 тон дизельного палива. Отже, 32 тони палива невідомо куди зникли, тому є незрозумілим, у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 .
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні додатково зазначив, що підозра є необґрунтованою, в ній не зазначено обставин вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Не зрозумілим є те, чому на даний час наявні 82 тони палива.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні 06.12.2022 р. подану скаргу підтримав. Зазначив, що щодо місця розміщення дизельного палива було наявне рішення, прийняте на оперативній нараді міської ради. Станом на 16.03.2022 р. в м. Бердичів не було відповідного місця, де можна було б розмістити паливо в такій кількості.
Прокурор в судовому засіданні 06.12.2022 р. проти задоволення скарги сторони захисту заперечував. Пояснив, що на даний час наявне повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 06.12.2022 р., тому підозра від 07.09.2022 р. втратила свою законну силу. Додатково зазначив, що перевірка належності і допустимості доказів не належить до повноважень слідчого судді, такі обставини встановлюються під час розгляду кримінального провадження по суті. Сама ж підозра від 07.09.2022 р. була вручена з дотримання вимог КПК України.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали скарги, надані докази, дійшов наступних висновків.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.
Зокрема, у відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом. Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру передбачений ст. 277 КПК України.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені ст. 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України).
У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені ст. 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України).
У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Більш того, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри, з врахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Як вбачається з матеріалів скарги, оскаржуване повідомлення про підозру від 07.09.2022 р. складено ст.слідчим СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 та погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_7 07.09.2022 р., яке вручено підозрюваному ОСОБА_6 .
Із скаргою на повідомлення про підозру захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді 17.11.2022 р. На момент звернення до суду із скаргою та на момент її розгляду кримінальне провадження не закрито, обвинувальний акт до суду не передано. Тобто, скаргу подано після спливу двох місяців, що відповідає п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
З долученого до скарги повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 07.09.2022 р. вбачається, що його зміст відповідає формальним вимогам КПК України щодо змісту та форми повідомлення про підозру, передбачених п. 1-8 ч. 1 ст. 277 КПК України.
Повідомлення про підозру ОСОБА_6 було здійснено в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України та було здійснено за наявності достатніх даних, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_6 ймовірно причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Стаття 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Як вбачається зі скарги, а також про що наголошували захисники в ході її розгляду, сторона захисту посилається на необґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри та наявність обставин, які виключають існування обґрунтованої підозри у вчиненні останнім інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Підозра - це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав та обов`язків відповідно до чинного законодавства.
Стандарт «достатніх підстав (доказів) для підозри» є нижчим, ніж стандарт «обґрунтованої підозри». Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри.
У зв`язку із цим, слідчий суддя під час розгляду скарги вирішує питання про доведеність тих обставин, на які посилається сторона захисту у скарзі, та чи можуть бути такі обставини підставою для висновку про недостатність доказів для повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину.
Так, з долученого до матеріалів справи повідомлення про підозру від 07.09.2022 р. вбачається, що підставою вручення підозри ОСОБА_6 була наявність достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Захисники стверджують, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 07.09.2022 р. не містить викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, із зазначенням, серед іншого, обставин, за яких був вчинений злочин, ознак, притаманних суб"єктивної та об`єктивної сторони цього правопорушення, із зазначенням невірної адреси місця проживання ОСОБА_6 , тощо.
Перевіряючи наявність вказаної підстави для повідомлення про підозру, слідчий суддя, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» зазначає, що обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення, однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.
Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_6 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.
Дослідивши надані матеріали скарги та долучені під час судового засідання документи, а саме копії: Рішення Бердичівської міської ради № 69 від 14.03.2022 р. Про внесення змін до рішення виконавчого комітету від 30.11.2018 р. № 399 "Про розміщення, номенклатуру, обсяги та норми накопичення міського матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій" зі змінами; Протоколу наради Бердичівського міського голови від 14.03.2022 р.; Рішення Бердичівської міської ради №84 від 04.04.2022 р. Про використання матеріального резерву Бердичівської міської територіальної громади; Рішення Бердичівської міської ради № 100 від 16.05.2022 р. Про внесення змін до рішення виконавчого комітету від 30.11.2018 р. № 399 "Про розміщення, номенклатуру, обсяги та норми накопичення міського матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій" (зі змінами) та використання палива для потреб оборони; Протоколу огляду місця події від 30.05.2022 р.; постанови про визнання предметів та документів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 30.05.2022 р.; клопотання про накладення арешту на майно від 03.06.2022 р.; протоколів допиту свідків ОСОБА_12 від 30.05.2022 р., ОСОБА_13 від 22.08.2022 р.; листів начальника МКАРС ОСОБА_9 № 135 від 01.07.2022 р., директора підприємства ТОВ "Полісся Екосфера" від 20.06.2022 р.; акта прийому-передачі №1 від 29.06.2022 р.; протоколу №2 від 13.04.2022 р. позачергового засідання обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій; Рішення ради оборони Житомирської області від 21.03.2022 р. Про оборонні заходи; акту перевірки наявності палива, що було передано ТОВ "Тех-сервіс" та зберігалося як речовий доказ на території підприємства від 01.07.2022 р.; протоколу виїзного комісійного обстеження №3 від 01.07.2022 р., слідчий суддя приходить до висновку, що зафіксовані в зазначених матеріалах відомості про зміст та обсяг дій усіх ймовірних співучасників, в т.ч. і ОСОБА_6 , їх характер та послідовність, створюють переконання у тому, що встановлені на етапі досудового розслідування обставини пов`язують підозрюваного ОСОБА_6 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням та дають можливість в повному обсязі зрозуміти як причину підозри, так і її характер, а також усі ознаки суб"єктивної та об`єктивної сторони інкримінованого кримінального правопорушення, в тому числі і способу його вчинення, а для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями підозрюваного та інкримінованим йому злочином.
Оцінивши докази сторони обвинувачення, що, на переконання прокурора, вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , в їх сукупності з доводами скарги та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наданих матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для повідомлення про підозру ОСОБА_6 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.
Також, як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена 07.09.2022 р. ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, оскільки містить передбачені законом відомості, які були відомі органу досудового розслідування на момент повідомлення про підозру; при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності доказів, які слідчий вважав достатніми для висновку, що ОСОБА_6 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
При цьому, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту про те, що у підозрі зазначена невірна адреса місця проживання ОСОБА_6 ; з абзаців описової частини підозри не зрозуміло, яким саме чином, за яких обставин, у якому місці ОСОБА_6 "залучив" до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_9 ; що в повідомленні про підозру відсутнє викладення суб"єктивної та об"єктивної сторони злочину, який інкримінується ОСОБА_6 , тощо, як підставу скасування повідомлення про підозру, оскільки захисники висувають до оцінки наданих доказів такі ж високі вимоги, як під час розгляду обвинувального акту по суті. При цьому, слідчий суддя вказує, що наведене не свідчить про невідповідність підозри вимогам ст. 277 КПК України.
Поміж тим, слідчий суддя зазначає, що питання винуватості чи невинуватості особи у вчиненні конкретного кримінального правопорушення вирішується встановленим законом судом під час судового розгляду шляхом оцінки доказів відповідно до положень ст. 94 КПК України - за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Тобто, зазначені стороною захисту підстави для скасування повідомлення про підозру виходять за межі судового контролю, здійснюваного слідчим суддею на стадії досудового розслідування при розгляді скарги на підозру, та мають вирішуватися вже під час судового розгляду в ході оцінки всієї сукупності матеріалів кримінального провадження.
Інші обставини, на які посилаються захисники у скарзі, також не спростовують обставини, встановлені під час досудового розслідування, та відносяться до питань, які потребують оцінки доказів щодо їх належності та допустимості, що є предметом судового розгляду, а не судового контролю з боку слідчого судді.
Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що обґрунтованість підозри у вказаному кримінальному провадженні вже досліджувалася слідчими суддями під час обрання запобіжного заходу та відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_6 .
Також, як було встановлено в судовому засіданні, на даний час наявне повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 від 06.12.2022 р., яке цього ж дня було вручено підозрюваному. Тому повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 07.09.2022 р. втрачає свою законну силу.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя прийшов до висновку, оскільки зі змісту повідомлення про підозру слідує, що в ньому логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а захисниками не наведено достатніх обставин, які б очевидно та беззаперечно вказували на будь-яку непричетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, то на цій стадії досудового розслідування відсутні підстави вважати, що повідомлення про підозру вручене за відсутності достатніх для підозри підстав.
Слідчий суддя повторно наголошує, що перевірка ж повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею.
На підставі викладеного, керуючись статтями 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1