УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року

м. Київ

cправа № 234/18377/17

провадження № 51-2668впc20

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувклопотання засудженого ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження щодо нього з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло клопотання засудженого

ОСОБА_4 .

Проте, ознайомившись із клопотанням, колегія суддів дійшла висновку, що воно підлягає поверненню особі, яка його подала, оскільки зміст викладено іноземною мовою,

що не узгоджується з вимогами чинного законодавства.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року єдиною державною (офіційною) мовою

в Україні є українська мова.

Згідно з ч. 1 ст. 29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

За таких обставин, при зверненні з клопотанням в порядку ст. 34 КПК, воно має бути викладено українською мовою чи в перекладі на державну мову. Це надає суду можливість зрозуміти його зміст, перевірити дотримання особою, яка звертається із клопотанням, положень ст. 34 КПК.

Натомість викладення клопотання іноземною мовою є перешкодою у виконанні судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа № 521/12324/18, провадження № 51-5817кмо21).

Так, учасники провадження, які потребують послуг перекладача, якщо він не був залучений, можуть порушити питання про таке залучення відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» від 2 червня 2011 року № 3460- VI та постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання залучення перекладачів (сурдоперекладачів) для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги» від 24 червня

2016 року № 401.

Разом з тим, якщо учаснику судового провадження, який не володіє мовою судочинства, у встановленому законом порядку вже було призначено захисника та перекладача, то він користується їхніми послугами до закінчення такого провадження чи до вирішення питання про їх заміну.

Тобто якщо особи не володіють мовою судочинства, вони можуть скористатися послугами перекладача для перекладу своїх скарг, клопотань, інших процесуальних документів, зокрема й з метою забезпечення можливості проведення з`ясування судом наявності в особи, яка звертається з апеляційною чи касаційною скаргою, прав і підстав для цього.

Залучений у провадженні перекладач має виконувати всі свої обов`язки, визначені ч. 2

ст. 68 КПК, зокрема і здійснювати повний і правильний переклад пояснень, показань або документів, які надаються підозрюваним, обвинуваченим, засудженим чи іншими учасниками провадження.

Враховуючи викладене, колегія суддів касаційного суду приходить до висновку,

що клопотання засудженого ОСОБА_4 не може бути розглянуте в порядку ст. 34 КПК, внаслідок чого підлягає поверненню останньому разом із доданими до нього матеріалами.

Керуючись ст. 34, 441 КПК, Суд

постановив:

Клопотання засудженого ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження щодо нього з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів повернути останньому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3