У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 листопада 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність службових осіб Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви голови ОСББ «Оберіг-64» ОСОБА_4 про скоєння кримінального правопорушення за ознаками ст.195 КК України погроза знищення чужого майна шляхом підпалу, вибуху або іншим загально-небезпечним способом.
Скаргу обґрунтовано тим, що 19 жовтня 2022 року ОСОБА_4 звернулася із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про що отримала талон-повідомлення єдиного обліку, який зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі (журналі єдиного обліку) Ужгородський РУП за №17011.
У своїй заяві скаржник ОСОБА_4 повідомила, що у ОСББ «Оберіг-64», де вона являється головою, за адресою: АДРЕСА_1 проживає громадянин ОСОБА_5 . Вказана квартира зареєстрована на праві приватної власності та належить особисто громадянину ОСОБА_5 . Згідно рішення Берегівського районного суду від 20 лютого 1984 громадянин ОСОБА_5 визнаний недієздатним у зв`язку із психічною хворобою. 13 лютого 1985року Ужгородська міська рада прийняла рішення за №25 про призначення опікуна над громадянином ОСОБА_5 , визнаним недієздатним, цим опікуном являється його рідна сестра ОСОБА_6 . На момент подання заяви громадянин ОСОБА_5 проживає одиноко без сім`ї у квартирі АДРЕСА_2 .

Будучи визнаним недієздатним у судовому порядку в зв`язку з психічною хворобою за період проживання у будинку АДРЕСА_1 громадянин ОСОБА_5 веде себе неадекватно агресивно до оточуючих мешканців будинку, постійно погрожує підпалити будинок, або провести за рахунок витоку газу, яким користуються мешканці будинку, вибух, що може привести до трагічних наслідків. Мешканець кв. АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 починаючи із 2016 року не оплачує квартплату, за споживання електроенергії, газопостачання та водопостачання. Заборгованість складає значну суму коштів.

6 лютого 2019 року працівниками енергонагляду Закарпаття обленерго квартира АДРЕСА_4 де проживає громадянин ОСОБА_5 була відключена від енергопостачання і станом на сьогоднішній день уже на протязі більше чотирьох років мешканець ОСОБА_5 офіційно електроенергією не користується, опалення також не існує. Вночі мешканець ОСОБА_5 використовує свічки які запалює в помешканні, або на балконі спалюючи сміття. Крім того часто на своєму балконі мешканець ОСОБА_5 палить сміття, бумагу, яке ніколи не виносить, що може призвести до пожежі. Створює небезпеку для мешканців будинку тим, що самовільно пробує підключитися до електромережі та газопостачання, а ці дії можуть стати причиною пожежі або вибуху газу.

Пан Дудко вже понад 20-ть років не виходить на вулицю. Ні заявник, ні сусіди, ні ніякі інші служби не можуть попасти до його помешкання так як він погрожує пожежею, вибухом газу, облити окропом. Погрожуючи мешканцям будинку громадянин ОСОБА_5 нищить майно - каналізаційну систему будинку. Так у листопаді 2021 року внаслідок пошкодження свого унітазу ОСОБА_5 відбулося залиття водою сусідньої квартири громадянина ОСОБА_7 за адресою АДРЕСА_5 , квартира була після ремонту, діями громадянина ОСОБА_5 нанесена значна матеріальна та моральна шкода.

04 листопада 2021 року комісія у складі голови ОСББ ОСОБА_4 , начальника відділу експлуатації ОСОБА_8 , старшого дільничного інспектора-офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Ужгородського РУП ОСОБА_9 у присутності потерпілого мешканця квартири АДРЕСА_6 було оформлено Акт обстеження вищевказаної квартири на предмет залиття водою стелі та стін житлового приміщення, яке сталося із ванни та туалету сусіда який проживає у кв. АДРЕСА_4 ОСОБА_5 . В той же день о 16-й годині комісією в повному складі із залученням сантехніків була спроба домовитися із громадянином ОСОБА_5 про проведення необхідного ремонту, але громадянин ОСОБА_5 надав доступу сантехнікам для проведення ремонту та усунення причини залиття сусідньої квартири, а став ще вимагати від членів комісії грошові кошти в сумі 3000 гривень.

В скарзі вказано, що громадянин ОСОБА_5 - людина похилого віку - 1943 року народження, інвалід, проживає самостійно, являється недієздатним, має психічне захворювання. Опікун ОСОБА_6 належний догляд за хворим братом не здійснює, проживає окремо. Стан здоров`я ОСОБА_5 та його агресивна поведінка і дії направленні на знищення майна будинку шляхом підпалу або вибуху викликають серйозну стурбованість мешканців багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_7 . З метою недопущення скоєння трагедії, яка може реально призвести до людських жертв, та пошкодження майна власників будинку, керуючись ст.214 КПК України, заявник просила внести відомості до ЄРДР.

У судове засідання заявник ОСОБА_4 та її представник адвокат ОСОБА_3 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином. При цьому, 04.11.2022 року від адвоката ОСОБА_3 надійшла заява, згідно якої просив розглянути скаргу на бездіяльність у невнесенні відомостей до ЄРДР про вчинення правопорушення за заявою ОСОБА_4 без його участі, скаргу підтримує в повному обсязі.
Представник Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, що відповідно до положень ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.
У відповідності до вимог ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що голова ОСББ «Оберіг-64» ОСОБА_4 звернулася до Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області із заявою (повідомленням) про скоєння кримінального правопорушення (в порядку ст.214 КПК України).
У заяві ОСОБА_4 повідомляла, серед іншого, що громадянин ОСОБА_5 , який проживає у квартирі АДРЕСА_2 , веде себе неадекватно агресивно до оточуючих мешканців будинку, постійно погрожує підпалити будинок, або провести за рахунок витоку газу, яким користуються мешканці будинку, вибух, що може привести до трагічних наслідків.

Із талону-повідомлення єдиного обліку про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 19.10.2022 року слідує, що заяву ОСОБА_4 було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Ужгородського РУП за №17011.
Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частиною 1 ст.9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частинами 1, 2 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Відповідно до положень ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Відповідно до п.4, п.5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 26 липня 2021 р. за № 966/36588 заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки. Керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові (за наявності) слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів), а також інформує відповідний структурний підрозділ органу поліції за напрямом діяльності упродовж 24 годин (за винятком вихідних та святкових днів) з моменту внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, особу, яка підозрюється в його вчиненні (у разі встановлення), рух кримінального провадження. Інформацію, отриману від керівника органу досудового розслідування або органу дізнання, уповноважена службова особа вносить до ІТС ІПНП (журналу ЄО), а поліцейський структурного підрозділу органу поліції не пізніше 24 годин - до ІТС ІПНП.
Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.
При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст.25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Слідчим суддею встановлено, що відомості, що містяться в заяві (повідомленні) ОСОБА_4 , яке зареєстроване в ІТС ІПНП Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за №17011 від 19.10.2022 року, є такими, що відповідають критеріям, зазначеним у ч.1 ст.214 КПК України, а вказані у ній обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Окрім цього, відповідно до позиції, викладеної в п.п.1.1 Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч.1 ст.214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
У той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу злочину в діянні певних осіб може бути визначено лише в ході проведення досудового розслідування згідно Розділу ІІІ КПК України (ст. 284 КПК України).
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що підстави для зобов`язання внести до ЄРДР відомості за певною правовою кваліфікацією відсутні, оскільки визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення належить до компетенції органу, яким здійснюється досудове розслідування, а слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 36, 40, 40-1 КПК України). Крім цього, ст.60 КПК України не передбачено права заявника вирішувати питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вносяться прокурором або слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У межах розгляду даної скарги встановлено, що відомості за заявою ОСОБА_4 , яка зареєстрована в ІТС ІПНП Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за №17011 від 19.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, представником Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області доказів внесення вказаних відомостей до ЄРДР не надано, що суперечить вимогам ст.214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже скарга в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
У зв`язку з наведеним вище скарга підлягає до часткового задоволення.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність службових осіб Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 214 КПК України, відомості на підставі заяви (повідомлення) ОСОБА_4 , яка зареєстрована в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за №17011 від 19.10.2022 року.
В іншій частині скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1