У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/4538/23

№ 1-кс/183/1600/23

17 квітня 2023 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості по якому внесені до ЄРДР 02.04.2023 року за № 0000887 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст.. 170 КПК України надійшло клопотання слідчого відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування свого клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідування встановлено, що 01.04.2023 року до ЧЧ відділення поліції №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від керівника ФГ «ДЖАЛ» ОСОБА_4 про те, що 01.04.2023 року приблизно о 10.40 годині місцеві мешканці с. Вільхуватка Куп`янського району Харківської області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 викрали належну ФГ «ДЖАЛ» жниварку валкову причіпну - 4,9, яка перебувала на території господарства в с. Анискине Куп`янського району Харківської області.

За даним фактом 02.04.2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000887, попередня правова кваліфікація ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення огляду місця події від 01.04.2023 року на території ФГ «ДЖАЛ» в с. Анискине Куп`янського району Харківської області слідчим зафіксовано відсутність жниварки валкової причіпної. Зі слів учасника огляду комірника ФГ «ДЖАЛ» встановлено, що даною жниваркою 01.04.2023 року незаконно заволоділи ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , відтягнувши її на тракторі з території господарства.

01.04.2023 року в період часу з 12.40 години по 14.00 годину на підставі отриманого повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, слідчим в присутності понятих проведено огляд місця події на території відкритої ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 . Встановлено, що на момент огляду на вказаній ділянці, площею близько 50 м2, підхід до якої здійснюється шляхом вільного доступу, перебуває сільськогосподарська техніка. Зокрема на ділянці огляду виявлено жниварку валкову причіпну синього кольору. Встановлено, що на корпусі даної жниварки наявна металева табличка із маркуванням на ній «ВАТ Бердянські Жниварки», «м. Бердянськ», «ЖВП 4,9», «Жниварка Валкова Причіпна», «№_____», «рік 200__», «ТУ УЗ.37-1-98», «Вироблено в Україні».

В ході огляду місця події учасник огляду ОСОБА_5 зазначив, що дану жниварку він притягнув на тракторі з території ФГ «ДЖАЛ», за адресою: с. Анискине Куп`янського району Харківської області.

За результатами проведення огляду місця події жниварку валкову причіпну-4,9, в корпусі синього кольору, вилучено та передано під розписку на відповідальне зберігання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка працює комірником ФГ «ДЖАЛ».

02.04.2023 року постановою начальника відділення №2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області, вилучену в ході огляду від 01.04.2023 року жниварку валкову причіпну-4,9, в корпусі синього кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000887 від 02.04.2023 року за ч. 4 ст. 185 КК України.

Опитаний за даним фактом ОСОБА_5 пояснив, що 01.04.2023 року він разом із ОСОБА_6 на тракторі МТЗ-80, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , поїхали до території ФГ «ДЖАЛ» в с. Анискине Куп`янського району Харківської області з метою забрати жниварку, так як керівник ФГ «ДЖАЛ», з його слів, винен їм гроші за сільськогосподарську продукцію. Приїхавши в с. Анискине, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підчепили жниварку валкову причіпну-4,9, в корпусі синього кольору до свого трактора МТЗ-80, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , та відтягнули її на територію свого господарства в с. Вільхуватка Куп`янського району Харківської області.

Згідно ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 5 статті 38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначались (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене майно в ході огляду місця події 01.04.2023 року є тимчасово вилученим майном.

Так, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначена жниварка валкова причіпна-4,9 в корпусі синього кольору є матеріальним об`єктом, яка зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на неї доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення її знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Також, необхідність накладення арешту на вищевказану річ зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення судової товарознавчої експертизи, яка буде відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні.

Слід звернути увагу на те, що не застосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищеним.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного та зважаючи на те, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

Розгляд клопотання прошу проводити без залучення осіб, у яких було вилучено майно.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи викладене, з метою збереження речових доказів, які зберегли на собі інформацію, яка має значення у якості речового доказу та з метою забезпечення кримінального провадження шляхом їх збереження, тому слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися. У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла до таких висновків.

Відповідно до постанови слідчого відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 від 02.04.2023 року про визнання речовими доказами зазначені вище предмети визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається з наданих слідчим доказів, вилічені під час огляду речі відповідають вимогам ст.. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності з п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 3 ст.. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Тому слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що накладення арешту на зазначене майно відповідає завданню арешту майна, визначеного ст.. 170 КПК України, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, в тому числі:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У відповідності з п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, в тому числі, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Слідчий суддя вважає, що виконання ухвали необхідно покласти на слідчого відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 .

Також на виконання вказаної норми, у відповідності з ч. 7 ст. 173 КПК України копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали - фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, - при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Однак, при поданні слідчим клопотання до суду, останній не надав слідчому судді даних про засоби зв`язку та місце мешкання власників майна. Тому слідчий суддя вважає, що направлення копії ухвали суду необхідно доручити слідчому відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду від 01.04.2023 року, а саме жниварку валкову причіпну-4,9 в корпусі синього кольору, шляхом заборони відчужувати, використовувати, розпоряджатися будь-яким особам зазначеним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 .

Доручити слідчому відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 направити копії ухвали на адресу власників майна.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1