Єдиний унікальний № 371/1183/22
Номер провадження № 1-кс/371/290/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2022 р. м. Миронівка

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000221 від 09.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника (власника майна) адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000221 від 09.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 11.11.2022 накладено арешт на речові докази - тимчасово вилучені речі - грошові кошти в сумі 4000 тис. грн. Указаний арешт майна вважає необгрунтованим, з огляду на наступне. Під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження виявив, що клопотання про арешт майна було погоджене ОСОБА_6 , однак у витязі з ЄРДР у вказаному кримінальному провадженні були відсутні відомості про прокурора чи групу прокурорів. Тобто, клопотання було погоджене прокурором, який не мав повноважень у даному кримінальному провадженні. Також, проведений огляд автомобіля є незаконним, з огляду, що слідчий не звернувся до слідчого судді з клопотання про проведення огляду(обшуку) після його проведення та відсутньою є заява про надання добровільної згоди на огляд (обшук) службового автомобіля. Звертав увагу суду, що за ухвалою суду зазначено, що кошти вилучалися під час огляду автомобіля «Renault Dokker», однак за протоколом, огляд проводився автомобіля «Toyota Prius». Враховуючи викладене, а також те що протокол огляду місця подій від 09.11.2022 є недопустимим доказом, просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 11.11.2022 на грошові кошти в сумі 4000,00 грн, номіналом 500 грн 8 шт.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 своє клопотання підтримав, просив задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо клопотання про скасування арешт майна заперечив, просив у задоволенні відмовити з огляду, що кримінальне провадження перебуває у провадженні, вказані кошти є речовими доказами. Щодо позиції адвоката про те, що за ухвалою суду зазначено, що кошти вилучалися під час огляду автомобіля «Renault Dokker», однак за протоколом, огляд проводився автомобіля «Toyota Prius», зауважив, що указане є опискою, на результати провадження та питання щодо речових доказів не впливає.

Заслухавши думку адвоката ОСОБА_3 та слідчого ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, ухвалою слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 11.11.2022 накладено арешт на речові докази - тимчасово вилучені речі - грошові кошти в сумі 4000 тис. грн номіналом купюр по 500 грн 8 шт., а саме: 500 грн серії ЛВ1586252, 500 грн серії ВИ9449497, 500 грн серії ВЖ0772891, 500 грн серії ФЗ2868507, 500 грн серії ЛГ3590537, 500 грн серії СД2541414, 500 грн серії ЛИ4346551, 500 грн серії СБ4736714.

За ухвалою, слідчий суддя посилався на витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000221 від 09.11.2022. Так, з вказаного витягу вбачається, що реєстрі ПІБ прокурора (прокурорів), який (які) здійснюють процесуальне керівництво значиться, у тому числі: ОСОБА_6 , який погодив клопотання про арешт майна. Отже, посилання представника заявника на ту обставину, що клопотання погоджене не уповноваженим прокурором спростовується матеріалами справи.

Щодо посилання представника заявника про недопустимість протоколу огляду місця події від 09.11.2022 через відсутність ухвали про дозвіл на огляд (після його проведення) або добровільної згоди власника чи користувача автомобіля (з урахуванням, що ОСОБА_7 не є його власником чи користувачем, а відтак не уповноважений надавати згоду на огляд), слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду. На стадії досудового розслідування слідчий суддя може оціните лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих (п.3 ч.1 ст.276 КПК України).

Враховуючи, що під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя здійснив оцінку доказів щодо їх достатності для здійснення такого заходу забезпечення кримінального провадження, тому визнання недопустимим доказом протоколу огляду місця події під час вирішення питання про арешт майна не може бути предметом розгляду слідчого судді, а тому не може бути підставою для скасування арешту майна.

Не може бути й підставою для скасування арешту майна обставина, що за ухвалою суду зазначено, що кошти вилучалися під час огляду автомобіля «Renault Dokker», однак за протоколом, огляд проводився автомобіля «Toyota Prius», оскільки розбіжність у зазначенні назви автомобіля не спростовує необхідності у накладенні арешту майна.

Щодо посилання представника заявника на необґрунтованість накладеного арешту, слідчий суддя зазначає наступне.

Обґрунтованість арешту визначається: наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; відповідністю майна, на яке накладено арешт, його меті; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди) - обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Так, в ухвалі слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 11.11.2022 таким обставинам надавалася оцінка під час накладення арешту майна. Наявність усіх елементів підтверджує обгрунтованість клопотання. Разом з тим, у судовому засіданні не встановлено обставин, які б всідчили про зворотнє.

Враховуючи викладене, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000221 від 09.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлений 16.12.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_8 ОСОБА_9