Справа № 296/686/23
УХВАЛА

Іменем України

30 січня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу СУ ГУ Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Васютинці, Чорнобаївського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні № 0000112 від 12.03.2021,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 25.01.2023 слідчий за погодженням з прокурором звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Васютинці, Чорнобаївського району, Черкаської області, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 1800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 831 200, 00 грн.

1.2. У клопотанні вказується, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000112 від 12.03.2021 стосовно того, що директор ТОВ «СГП «ДНІПРО» ОСОБА_6 спільно з представником за довіреністю ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» ОСОБА_7 та бухгалтером ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» ОСОБА_8 , знаючи про можливість отримання часткового відшкодування вартості закуплених для подальшого відтворення племінних тварин за бюджетною програмою «Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників» (на підставі Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для державної підтримки розвитку тваринництва та переробки сільськогосподарської продукції) та маючи контроль над указаними підприємствами, що здійснюють діяльність у сфері сільськогосподарського виробництва, вступили у злочинну змову між собою з метою заволодіння бюджетними коштами.

Реалізуючи злочинний умисел, указані особи склали та видали завідомо неправдиві документи (договори) щодо купівлі-продажу великої рогатої худоби між указаними підприємствами.

З метою надання договорам вигляду реальних правочинів службові особи підприємств склали підроблені документи щодо поставки та перевезення ВРХ (видаткові накладні, акти прийому-передачі ВРХ, товарно-транспортні накладні), при цьому фактично перевезення ВРХ не здійснювалось.

У подальшому, з банківського рахунку ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» на банківський рахунок ТОВ «СГП «ДНІПРО» перераховано грошові кошти в загальній сумі 12 929 328, 30 грн.

В свою чергу, з банківського рахунку ТОВ «СГП «ДНІПРО» на рахунок ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» перераховано грошові кошти на суму 19 126 000, 70 грн.

У подальшому від ТОВ «СГП «ДНІПРО» та ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» до Міністерства аграрної політики подано заявки на отримання вказаними товариствами часткового відшкодування вартості племінних тварин, за результатами розгляду яких Мінагрополітики здійснено перерахування грошових коштів з рахунку Державної казначейської служби України на рахунок ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» грошових коштів у сумі 6 009 482, 00 грн., а також на рахунок ТОВ «СГП «ДНІПРО» грошових коштів у сумі 8 998 673, 00 грн.

Таким чином, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , зловживаючи своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, шляхом складання та видачі завідомо неправдивих офіційних документів, заволоділи грошовими коштами, які належать державному бюджету, на загальну суму 15 008 155, 00 грн, що становить особливо великий розмір.

1.3. Вказані обставини попередньо кваліфіковані за ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України.

1.4. 23.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України.

1.5. Подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 обґрунтовувалось наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вказівкою у клопотанні про неможливість запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою із можливістю внесення застави, який необхідно застосувати з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

1.6. З урахуванням встановлених ризиків, обставин кримінального правопорушення, загального розміру майнової шкоди в сумі 15 008 155, 00 грн., у завданні якої підозрюється ОСОБА_6 , майнового та сімейного стану підозрюваного, наявності у нього постійного місця роботи, а отже стабільного доходу, інших даних про особу слідчий просить визначити заставу у розмірі, яка перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно, а саме у розмірі 1800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 831 200, 00 грн. та достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Прокурор і слідчий у судовому засіданні подане слідчим клопотання підтримали та просили його задовольнити, надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.

2.3. Захисник у судовому засіданні зазначив, що стороною обвинувачення не доведено обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України, оскільки в основу повідомлення покладено висновок судового експерта, який зроблено без повного та всебічного дослідження матеріалів кримінального провадження. Зокрема, вказав, що зазначення у висновку про мільйонний обіг грошових коштів на рахунках клієнта навпаки є доказом активної господарської діяльності товариства, кількість клієнтів та договорів, що виключає його фіктивність, а те, що засновник/власник клієнта може бути засновником/власником в інших компаніях не обмежено законодавством України і також не свідчить про фіктивність.

Крім того, вказував на недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, так як ОСОБА_6 за першим викликом слідчого з`явився на допит, співпрацює зі слідством і заінтересований у об`єктивному розслідуванні, всі докази, які стосуються суті підозри знаходяться у володінні слідчого, а існування ризику стосовно ще не знайдених документів не доведено, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання.

2.4. Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні просив врахувати, що не може впливати на водіїв, які здійснювали перевезення тварин з одного підприємства до іншого, вказав, що прокурором не доведено привласнення грошових коштів, так як вони і досі перебувають на рахунках підприємства, яке здійснює свою діяльність, зазначив, що має постійне місце проживання, позитивну репутацію та характеристику, з 2000 року працює на підприємстві, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, у зв`язку з чим заперечив проти задоволення клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

3.3. Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний […] може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.5. Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

3.6. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.1. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.2. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Європейської Конвенції про захист прав людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom, § 34).

4.3. Відповідно до повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а також у складанні та видачі завідомо неправдивих офіційних документів, внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

4.4. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.5. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності дають підстави вважати, що ОСОБА_6 , можливо, вчинив злочини, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, що підтверджується, зокрема: матеріали за договорами поставки № 92/0821-ДПб від 04.08.2021 та № 116/0821-ПбД від 16.08.2021; висновком судової економічної експертизи; протоколами огляду ВРХ від 06.12.2022 та 07.12.2022; платіжні доручення Мінагрополітики України № 280 від 25.11.2021 та №361 від 25.11.2021; показання свідків.

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.6. У клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування; можливість незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; а також можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

4.7. Враховуючи початкову стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000112 від 12.03.2021, суть та характер вчинених злочинів, передбачених ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України, що відноситься до особливо тяжкого та за вчинення якого передбачено покарання у виді караються позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, відомості про особу ОСОБА_6 , який має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , є раніше не судимим, враховуючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя вважає, що прокурором та слідчим доведено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

4.8. Разом з тим, вважає, що слідчим та прокурором не доведено ризиків, передбачених п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки свідки в даному кримінальному провадженні допитані, а підозрюваний співпрацює зі слідством.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.9. Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини право особи на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення в «демократичному суспільстві» за змістом Європейської Конвенції з прав людини (див. рішення у справах "Medvedyev and Others v. France", [ВП], § 76; "Ladent v. Poland", № 11036/03, § 45).

4.10. Особиста свобода є основоположною свободою, якою повинен мати змогу користуватися кожен. Позбавлення або обмеження свободи ймовірно матиме прямий і негативний вплив на здійснення багатьох інших прав. Звідси випливають основні принципи, які ЄСПЛ застосовує при розгляді справ за ст. 5 Конвенції, і, насамперед, принцип презумпції свободи.

4.11. Вирішуючи питання про застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК.

4.12. Слідчий суддя враховує, що міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_6 який має постійне місце проживання та місце роботи на підприємстві з 2000 року, позитивну характеристику, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, його вік, а також, що перебуваючи в статусі підозрюваного з 23.01.2023 прибував до органу досудового розслідування за повісткою та до суду за першим викликом.

4.13. Таким чином, враховуючи наявність ризику, передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК, стадію досудового розслідування, сукупність відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_6 та інші обставини, що мають значення у їх сукупності, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено та слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 можливе виключно в умовах тримання останнього під вартою.

4.14. Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді у вигляді особистого зобов`язання, із покладенням на підозрюваного обов`язків згідно із ч. 5 ст. 194 КПК України, що зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, строком на два місяці, в межах строку досудового розслідування у даному провадженні, тобто до 20 березня 2023 року (включно).

Керуючись статтями 131, 132, 176-179, 181, 186, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання заступника начальника відділу СУ ГУ Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , відмовити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

(і) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

(іі) не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

(ііі) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

(іv) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні, коло яких має визначити та повідомити підозрюваному слідчий органу досудового розслідування;

(v) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

4. Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків - до 20 березня 2023 року.

5. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування в кримінальному провадженні.

6. Копію ухвали вручити слідчому, прокурору, підозрюваному, захиснику.

7. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали оголошено 03.02.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1