УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2, за участі секретаря ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна ОСОБА_1 звернувся адвокат ОСОБА_4

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022 задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні № 0000109 від 24.06.2022 про арешт майна, та накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000.

Однак заявник вважає такий арешт необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим і звертається до слідчого судді з цим клопотанням та просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000.

Заявник адвокат ОСОБА_4 на виклик суду в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи завчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, аргументуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні досі триває, у зв`язку з чим необхідність у арешті вказаного майна зберігається.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про таке.

Судовим розглядом встановлено, що Шевченківською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000109 від 24.06.2022 за ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022 задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000109 від 24.06.2022 про арешт майна, та накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на доводи заявника, щодо наявних, на його думку, порушень під час винесення ухвали про накладення арешту майна, та зазначити, що відповідно до ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень КПК.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що оцінка та перевірка законності судового рішення слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022 у справі № 761/11419/22 не входить до повноважень слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, а може бути здійснена виключно Київським апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги на таке рішення у встановленому законом порядку, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 11.03.2011 у справі № 2-рп/2011.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК, якою передбачено, що інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно компетенцією суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022 вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання існували достатні підстави для висновку, що квартира АДРЕСА_1 є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000302, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що квартира АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК, та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022, якою накладено арешт на вказану квартиру, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Слідчим суддею вживалися належні заходи з метою перевірки тверджень заявника, однак заявник адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився та не навів переконливих даних щодо того, що арешт накладений необґрунтовано чи необхідність у такому арешті майна на даний час відпала.

За правилами ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, перевіривши надані докази, з урахуванням вищенаведеного, дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 у кримінальному провадженні № 0000109 від 24.06.2022 за ч. 4 ст.190 КК про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2022, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_2