печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Другим відділом Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001725 від 07.12.2022 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий зазначає у клопотання, що ОСОБА_7 , відповідно до наказу № 224-0 від 21.07.2022 перебуває на посаді заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС в Житомирській області.

Постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. № 227 затверджено Положення про Державну податкову службу України. Відповідно до якої Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).ДПС у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства. Окрім того, ст. 4 вказаного положення передбачено, що на ДПС покладено ряд завдань серед яких ДПС:

- застосовує до платників податків (платників єдиного внеску) передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення вимог податкового законодавства чи законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС (пункт 14);

- складає стосовно платників податків - фізичних осіб та посадових осіб платників податків - юридичних осіб протоколи про адміністративні правопорушення та виносить постанови у справах про адміністративні правопорушення у порядку, встановленому законом (пункт 15);

- здійснює контроль за виробництвом, обігом та реалізацією підакцизних товарів, за їх цільовим використанням, забезпечує міжгалузеву координацію у цій сфері (пункт 29);

- здійснює заходи щодо запобігання та виявлення порушень вимог законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального, погоджує норми втрат та виходу спирту, виноматеріалів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, порядок їх розроблення і застосування (пункт 31);

- проводить роботу, пов`язану з боротьбою з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, пального та інших підакцизних товарів (продукції) (пункт 34).

Ст. 1 Податкового кодексу України (ПКУ), закріплено, що ПКУ регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 ст. 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

В свою чергу ст. 41 згаданого Кодексу визначено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи (ст. 41.1.1.)

Обов`язки і відповідальність посадових та службових осіб контролюючих органів, наведені у ст. 21 згаданого Кодексу, серед яких посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані:

21.1.1. дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами;

21.1.2. забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій;

21.1.3. забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень;

21.1.4. не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

За невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом (ст. 21.2 ПКУ).

За прийняття неправомірного рішення, яким визначаються податкові (грошові) зобов`язання платнику податків, посадова (службова) особа контролюючого органу, яка прийняла таке рішення, а також безпосередній керівник такої посадової особи несуть відповідальність згідно із законом (ст. 21.2.1 ПКУ).

Розділом 2 ПКУ «Адміністрування податків, зборів, платежів» детально регламентовано порядок проведення контролюючим органами, у даному випадку ДПС та її територіальними органами, перевірок. Так, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У відповідності до ст. 86.1. ПКУ результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені ПКУ, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Довідка перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати і є носієм доказової інформації про невстановлення фактів порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Таким чином, здійснення адміністрування платників податків та зборів, у тому числі проведення перевірок, оформлення їх результатів та притягнення за їх наслідками до відповідальності за порушення податкового законодавства, належить до компетенції працівників Головного управління ДПС в Житомирській області, зокрема і заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_7 .

Заступник начальника управління - начальник відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС в Житомирській області ОСОБА_7 є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

На підставі наказу № 2310-П від 25.11.2022 працівниками Головного управління ДПС в Житомирській області з 28.11.2022 в ТОВ «Жива Нива» проведено перевірку з питань дотримання норм законодавства в частині обліку, ліцензування, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

За результатами перевірки працівниками Головного управління ДПС в Житомирській області повідомлено керівництву ТОВ «Нива Жива» про нібито виявлені порушення вимог податкового законодавства та запропоновано приїхати до Головного управління ДПС в Житомирській області для підписання акту перевірки.

Під час зустрічі, яка відбулася 06.12.2022 приблизно о 10.00 у приміщеннях Головного управління ДПС в Житомирській області, розташованих за адресою: м. Житомир, вул. Юрка Тютюника, 7, між керівником ТОВ «Жива Нива» ОСОБА_9 та заступником начальника управління - начальником відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС в Житомирській області ОСОБА_7 , останній повідомив, що під час перевірки нібито виявлено порушення податкового законодавства, через які до ТОВ «Жива Нива» мають бути застосовані фінансові санкції на суму не менш 1 млн. грн.

Під час вказаної розмови у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на одержання від керівництва ТОВ «Жива Нива» неправомірної вигоди за невідображення його підлеглими працівниками начебто існуючих порушень податкового законодавства в акті перевірки, проведеної Головним управлінням ДПС в Житомирській області у ТОВ «Жива Нива».

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_9 про те, що ТОВ «Жива Нива» може уникнути фінансових санкцій за начебто виявлені порушення податкового законодавства за умови надання йому неправомірної вигоди у сумі 200 000 грн.

Також, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоду, ОСОБА_7 запевнив ОСОБА_9 , що на підтвердження використання власних службових повноважень на користь ТОВ «Жива Нива», після одержання неправомірної вигоди ним буде видано акт перевірки, в якому констатуватиметься факт невиявлення Головним управлінням ДПС в Житомирській області порушень податкового законодавства у вказаному товаристві.

Намагаючись приховати свої протиправні дії та з метою їх конспірації ОСОБА_7 висунув вимогу надати йому неправомірну вигоду у найкоротший строк, а саме наступного дня - 07.12.2022, під час його перебування у м. Києві.

Розуміючи, що ОСОБА_7 висунув вимогу надати йому неправомірну вигоду із погрозою обмеження законних інтересів ТОВ «Жива Нива», ОСОБА_9 погодився та 07.12.2022 звернувся в Офіс Генерального прокурора із відповідною заявою про протиправні дії працівників податкової служби.

Під час телефонної розмови, яка відбулася 07.12.2022 приблизно о 18.00, ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_9 , що акт перевірки, в якому констатується факт невиявлення Головним управлінням ДПС в Житомирській області порушень податкового законодавства у ТОВ «Жива Нива» знаходиться у нього, а також підтвердив намір одержати 200 000 грн. неправомірної вигоди та надати вказаний акт перевірки.

Під час зустрічі, яка відбулася 07.12.2022 приблизно о 19.50 в транспортному засобі Mercedes-Benz E 300, д.н.з. НОМЕР_1 ,, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду у значному розмірі, а саме у сумі 200 000 грн., за невідображення начебто існуючих порушень податкового законодавства в акті перевірки, проведеної Головним управлінням ДПС в Житомирській області у ТОВ «Жива Нива», та передав ОСОБА_9 відповідний примірник акту перевірки.

Після одержання неправомірної вигоди 07.12.2022 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_7 було затримано безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення, а 08.12.2022 повідомлено про підозру

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Козіївка, Краснокутського району Харківської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, раніше не судимий, який перебуває на посаді заступника начальника управління - начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС в Житомирській області, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди у значному розмірі для себе за вчинення та невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої влади та службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав посилаючись на викладені в ньому доводи, просив клопотання задовольнити.

Захисники у судовому засіданні заперечили щодо доводів викладених у клопотанні, просять відмовити.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав, позицію захисників.

Слідчий суддя, вислухавши доводи учасників процесу, вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, а саме:

- заявою ОСОБА_9 від 07.12.2022;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 07.12.2022 та 08.12.2022;

- матеріалами виконаного доручення прокурора оперативним підрозділом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України;

- протоколом затримання ОСОБА_7 від 07.12.2022;

- протоколом від 07.12.2022 невідкладного обшуку транспортного засобу Mercedes-Benz E 300, д.н.з. НОМЕР_1 ;

- протоколом від 07-08.12.2022 невідкладного обшуку приміщення ГУ ДПС в Житомирській області за адресою: м. Житомир, майдан Перемоги, 2;

- протоколом огляду та вручення грошових коштів від 07.12.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.12.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.12.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке можу бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчинення впливу на інших учасників кримінального провадження, в тому числі тих, з якими злочин вчинено у співучасті, можливість сховати чи знищити речі, які мають значення для кримінального провадження, а також доведена можливість впливу на свідків та потерпілого.

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_7 , за вчинення тяжкого злочину, а тому відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_7 та характер інкримінованого діяння, враховуючи стадію досудового розслідування, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040 грн., оскільки внесення застави у зазначеному розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_7 , альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 04.02.2023 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040 грн. (сто шістдесят одна тисяча сорок) грн. у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду міста Києва:

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 26268059,

Банк отримувача: ДКСУ, м.Київ,

Код банку отримувача: (МФО) 820172,

Рахунок отримувача UA1012089

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 в разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 04.02.2023 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

Покласти на прокурора у кримінальному провадженні контроль за виконанням ухвали суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1