Справа № 180/229/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2023 р. м. Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в місті Марганець Дніпропетровської області, громадянин України, не одружений, із середньою освітою, не працює, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 : раніше судимого:

- 12.02.2021 Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді громадських робіт 100 годин. 13.05.2021 знятий з обліку Покровського ДУ ФГУ «Центр пробації» в Дніпропетровській області у зв`язку із відпрацюванням громадських робіт ;

- 11.05.2022 Марганецьким міським судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185, ч. З ст. 15, ч. З ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки 1 місяць. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки;

- 13.12.2022 Томаківським районним судом

Дніпропетровської області за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 71 КК України частково приєднано невідбутий строк за вироком Марганецького міського суду від 11.05.2022, до відбуття - 5 років 1 місяць позбавлення волі

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ВП № 1 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, за погодженням із прокурором Томаківського відділу Нікопольської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, 23.02.2023 підозрюваний ОСОБА_4 в денний час, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно- небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно та незаконно, утримуючи при собі, переніс РПГ-22, з місця свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , до місця зустрічі з громадянином ОСОБА_6 , розташованого біля будинку АДРЕСА_3 де близько 17 години 05 хвилин, незаконно збув за 1000 гривень громадянину ОСОБА_6 вказаний бойовий припас, а саме: реактивну протитанкову гранату РПГ-22, яка згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів, належить до небезпечної категорії.

Оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин, може незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше судимий, не працює, не має постійного джерела доходу тому може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, вчинити інші злочини.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання слідчого не заперечують .

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

22.01.2023 за № 0000042 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом незаконного носіння, зберігання, придбання та збуту бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

23.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років позбавлення волі, не працює, не одружений, не має утриманців, тому наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 діб, із можливістю застосування застави, визначивши розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При визначенні розміру застави, суд керується практикою ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та враховує обставини і тяжкість кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбаченихст. 177 КП України, вимоги п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 гривень.

На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-

у х в а л и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 23 квітня 2023 року.

Встановити ОСОБА_4 заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора,суд про зміну свого місця проживання;

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Нікопольську окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1