Справа № 175/2526/20
Провадження № 1-кп/175/167/20
Ухвала

Іменем України

09 січня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000537 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Апостолове Апостолівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.135 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви за клопотанням захисника ОСОБА_5 , прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_8 і ОСОБА_9 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання, з посиланням на Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і рішення ЄСПЛ у справі «Єлоєв проти України», обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які, на її переконання, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів. На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України просила не визначати ОСОБА_8 і ОСОБА_9 заставу.

Захисник ОСОБА_4 і обвинувачена ОСОБА_10 покладалися на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_5 просив застосувати до ОСОБА_6 цілодобовий домашній арешт за адресою, яку він, у разі задоволення клопотання, надасть через декілька годин.

Обвинувачений ОСОБА_11 підтримав позицію свого захисника.

Обсудивши клопотання сторін, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

Під час судового провадження до обвинувачених ОСОБА_6 і ОСОБА_12 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз строком до 12.01.2023 року.

У своїх попередніх ухвалах суд посилався на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який, на переконання суду, є реальним і до цього часу продовжує існувати.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання обвинувачених під вартою, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

Цей ризик, з урахуванням обставин вчинення інкримінованих ОСОБА_9 і ОСОБА_8 умисних кримінальних правопорушень, віднесених ч.5 ст.12 КК України до категорії тяжких злочинів, має оцінюватися в сукупності з відомостями про характер особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 і ОСОБА_9 у разі доведення їх винуватості, не є самостійною підставою для утримання під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду, а тому саме тримання їх під вартою зможе запобігти цьому ризику (рішеннях у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

З тих же підстав суд залишає поза увагою доводи захисника ОСОБА_5 на обґрунтування клопотання про зміну запобіжного заходу.

Клопотання прокурора як і раніше не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, про що суд кожного разу зазначав у попередніх ухвалах з вказаного питання. У зв`язку з цим, цей ризик не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України… суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 і 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні… щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням цих положень процесуального закону і обставин вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених злочинів, які спричинили смерть дитини, суд це питання не обговорює.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 25.01.2023 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 12.01.2023 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 09.03.2023 року.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу на домашній арешт залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1