У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/2299/23

№ 1-кс/183/860/23

27 лютого 2023 року місто Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Новомосковського РВП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Новомосковської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному 04 лютого 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000163 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Красноармійськ Донецької області, громадянину України, не одруженому, має на утриманні мати 1947 року народження, яка мешкає у м.Красноармійськ Донецької області, офіційно не працюючому, мешкає без реєстрації за домовленістю за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому:

-30 березня 2021 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі. На підставі ст.ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком на 2 роки.

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участі: прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

слідчий звернувся з вказаним клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , за ч. 4 ст. 185 КК України строком на 60 днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання вказує таке.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23 грудня 2022 року, ОСОБА_5 , проходив поблизу території домоволодіння, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , де за парканом на подвір`ї побачив транспортний засіб марки «ЗАЗ 110307», з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , червоного кольору. В цей момент у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, в умовах воєнного стану, а саме майна, що знаходиться у салоні автомобіля.

Реалізуючи свій прямий умисел, ОСОБА_5 знаходячись у вказаний час та місці, діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, розуміючи, що вчиняє злочин під час воєнного стану, перестрибнув через паркан домоволодіння, тим самим проник на територію домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 , де підійшов до автомобіля та, шляхом відкриття багажнику, проник всередину транспортного засобу, де побачив відбійний молоток марки «DNIPRO M» моделі «SH-40» чорного кольору, вартістю 6447 гривень 15 копійок, який належать ОСОБА_7 , та який ОСОБА_5 визначив для себе як об`єкт злочинного посягання.

Після чого, ОСОБА_5 взяв до рук вищевказане майно та залишив місце вчинення злочину , розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 6447 гривень 15 копійок.

Умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у інше сховище, вчинена в умовах воєнного стану.

04 лютого 2023 року вказаний факт, внесено до ЄРДР за № 0000163 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

23 лютого 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Слідчий зазначає, що є достатньо підстав вважати підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтованою, вчинене ним кримінальне правопорушення віднесене до категорії тяжких злочинів, за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Крім того, вважає наявними ризики, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим підозрюваному неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання та, посилаючись на ті ж підстави, просив його задовольнити.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, посилаючись на положення ст.ст. 183, 184 КПК України вказував на наявність права на звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на наявність підстав для задоволення клопотання. Також, враховуючи особу підозрюваного, вважає такий запобіжний захід необхідним для забезпечення підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Захисник в судовому засіданні не заперечуючи обґрунтованість підозри, просив суд застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні повністю підтримав свого захисника, зазначив, що він дійсно обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину; дійсно він є особою, яка раніше судима і на теперішній умовний строк покарання за вироком суду ще не скінчився. У судові засіданні у іншому кримінальному провадженні, у якому він обвинувачується за вчинення крадіжки він не з`являвся через те, що з ним не було зв`язку. На даний час він не офіційно працевлаштувався та пару місяців має місце проживання. Просить застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, дослідивши заявлене клопотання, вислухавши доводи слідчого. прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, з урахуванням ч. 1 ст. 177, ст. 178, ст. 184 КПК України, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Так, під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке віднесено законом до категорії тяжких, виходячи з наявних доказів та процесуальних документів, а саме: витягу з ЄРДР про внесення відомостей про кримінальне правопорушення, внесене 04 лютого 2023 року до ЄРДР за №0000163 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; протоколу огляду місця події від 03.02.2023; протоколів огляду предмету від 04.02.23 та додатків до нього від 08.02.23; постанов про визнання та залучення речових доказів від 04.02.23, 08.03.23; протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками від 08.02.23; постановою про призначення судово-товарознавчої експертизи від 08.02.23; висновком експерта від 10.02.23; відомостями щодо судимості ОСОБА_5 наявності у провадженні суду кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 ; ухвали суду від 24.11.22 про привід обвинуваченого ОСОБА_8

23 лютого 2023 року у кримінальному провадженні №0000163 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі Ilijkov v. Bulgariaвід 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 перебуваючи за вироком суду від 30.03.21 року на іспитовому строці за злочин, передбачений ст. 185 ч. 2 КК України; який обвинувачується у вчиненні аналогічного злочину за ч. 3 ст. 185 КК України у справі, яка перебуває у провадженні суду; підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Аналіз вищенаведеного переконує в тому, що ризик щодо можливого вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення повністю підтверджений матеріалами клопотання.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених вище, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 раніше судимий, перебуваючи на іспитовому строці підозрюється у вчиненні злочинів, не одружений, має матір похилого віку яка мешкає в Донецькій області, офіційно не працює, проживає один, а тому не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке віднесено законом до категорії тяжких.

При цьому, слідчий суддя враховує, що для завершення досудового розслідування кримінального провадження достатнім є строк 30 днів, а відтак, оскільки слідчий суддя дійшов про обґрунтованість клопотання слідчого щодо необхідності застосування запобіжного заходу, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає застосуванню до означеної дати.

Також, при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Усе вищенаведене є беззаперечною підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з відсутністю підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та застави, оскільки враховується майновий стан ОСОБА_5 те що він не працює та не має законних коштів на внесення застави.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним застосувати підозрюваному найбільш тяжкий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначеного раніше ризику.

Крім того, у відповідності з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ; майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які було проаналізовано раніше, слідчий суддя вважає, що розмір застави у вигляді 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб повинний достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення підозрюваним застави, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на тридцять днів, тобто до 28 березня 2023 року включно.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити розмір застави у відношенні ОСОБА_5 у вигляді 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в розмірі 214 720,00 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень).

У разі внесення підозрюваним ОСОБА_5 застави, покласти на останнього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду на кожний виклик; не відлучатися із населеного пункту, а саме з Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора та суду.

Копію ухвали направити для виконання начальникові Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокуророві Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області та начальникові Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».

В іншій частині клопотання відмовити.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали буде оголошений 27 лютого 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1