Справа №295/4306/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.04.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000173 від 21.03.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на штору з пошкодженнями та плямами речовини бурого кольору, куртку зеленого кольору з пошкодженнями, металеву кульку, три металеві фрагменти, та тимчасово позбавити власника майна ОСОБА_5 , спадкоємців останнього, зокрема ОСОБА_6 , користувачів та третіх осіб можливості відчужувати розпоряджатися та використовувати, вищевказане майно.

Слідчий в судове засідання не прибув, подав заяву в якій просив розглядати клопотання без участі слідчого.

Власник майна в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000173 від 21.03.2023 близько 18 год. за місцем проживання в будинку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з ознаками насильницької смерті.

03.04.2023 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: штору з пошкодженнями та плямами речовини бурого кольору, куртку зеленого кольору з пошкодженнями, металеву кульку, три металеві фрагменти, які упаковано згідно правил пакування речових доказів.

Постановою про визнання предмету речовим доказом від 03.04.2023 року вказані речі було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000173 від 21.03.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на завдання арешту майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, а також зважаючи на наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на штору з пошкодженнями та плямами речовини бурого кольору, куртку зеленого кольору з пошкодженнями, металеву кульку, три металеві фрагменти.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна, спадкоємців останнього, зокрема, ОСОБА_6 , користувачів та третіх осіб можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1