УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8

за участю секретаря ОСОБА_9

прокурора ОСОБА_10

підозрюваної ОСОБА_1

захисника ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора Шевченківського окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Дубинове, Савранського району, Одеської області, має на утриманні неповнолітню дитину, офіційно працевлаштована, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 19.08.2020 року,-

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000152 від 19.08.2020 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

У клопотанні зазначено, що Слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000152 від 19.08.2020 року за підозрою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 у 2020 році, більш точну дату встановити не виявилося за можливе, але до 26.02.2020, діючи з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення, достовірно знаючи порядок дій та процедуру здійснення тендерних закупівель, а також специфіку проведення ремонтних робіт з відновлення роботи (модернізації) модульних індивідуальних теплових пунктів у житлових будинках та їх реальну вартість, створив організовану групу, до складу якої в подальшому залучив ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та невстановлену досудовим розслідуванням особу, які поділяли його наміри та задуми, та на яких він був в змозі здійснювати особисто або через інших осіб незаконний вплив з метою заволодіння коштами місцевого бюджету. Діючи в такому складі визначені особи протягом 2020 року вчиняли злочини щодо заволодіння бюджетними коштами, виділеними на розвиток житлово-комунальної інфраструктури Шевченківського району м. Києва.

14.07.2022 ОСОБА_1 повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

15.07.2022 та 18.08.2022 ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

06.09.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва продовжено до шести місяців, тобто до 09.12.2022.

28.10.2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці села Дубинове, Савранського району, Одеської області, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, раніше не судимій, повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: висновком експертизи за №22-10/СЕС від 01.02.2022; висновком судово-економічної експертизи №1732 від 06.10.2022;висновком судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/111-22/16584-ПЧ від 18.07.2022; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, відповідно до ст.263 КПК України, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж№ 3419т/55/125-2021 від 26.05.2021, № 3617т/55/125-2021 від 01.06.2021,№ 3683т/55/125-2021 від 07.06.2021, № 3684т/55/125-2021 від 07.06.2021,№ 3685т/55/125-2021 від 07.06.2021, № 7207т/55/125-2021 від 17.11.2021,№ 7208т/55/125-2021 від 17.11.2021, № 7364т/55/125-2021 від 29.11.2021 та інші; протоколом обшуку від 05.07.2022 (приміщення ПП «Аква Україна» за адресою: м. Київ, вул. Волоська, 43, кв. 23); проведеним аналізом руху коштів по рахункам ТОВ «Кітотерм», ТОВ «Теплореконструкція», ТОВ «ВКП Дніпросталь»; аналізом інформації, що стосується ІР та МАС адрес, що використовувались при проведенні операцій по банківським рахункам НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що належать ТОВ «ВКП Дніпросталь», НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , що належать ТОВ «Еско-Україна», НОМЕР_7 , що належать ТОВ Теплореконструкція»; висновком судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/111-22/28255-ПЧ від 27.07.2022; висновком судової почеркознавчої експертизи №СЕ-19/111-22/18245-ПЧ від 03.06.2022; аналізом телефонних дзвінків абонента ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , за результатами якого складено протоколи огляду речей і документів від 16.08.2022; протоколом обшуку від 09.06.2022 за адресою: м. Дніпро, вул. Козацька, 7;протоколом обшуку від 09.06.2022 року за адресою: м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 149 (приміщення офісу ТОВ «Кітотерм»); протоколом обшуку від 09.06.2022 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом обшуку від 09.06.2022 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколами огляду вилученої техніки та мобільних телефонів за адресами: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_2 .

Підозрювана ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та конфіскацією майна.

У клопотанні прокурор посилається на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_1 може: переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, показання яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зважаючи на обґрунтованість підозри, а також суворість покарання, що загрожує ОСОБА_1 у разі визнання її винною, остання з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, а також впливати на інших учасників кримінального провадження. Вільно пересуваючись, підозрювана може перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженню шляхом особистих зустрічей та телефонних розмов із свідками у даному кримінальному провадженні, які мають відношення до вчинення кримінальних правопорушень, а також вживати заходи для незаконного впливу на свідків і перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання із показанням інших осіб у справі, надавати поради з врахуванням обставин справи, що стали їй відомі після набуття статусу підозрюваної, схиляти до дачі завідомо неправдивих показань під час досудового розслідування.

Таким чином, на думку прокурора до ОСОБА_1 необхідно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор ОСОБА_10 в судовому засіданні підтримала клопотання, просила обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, в обґрунтування необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою навела ті обставини, що існує обґрунтована підозра у вчиненні останньою кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того повідомила, що підозра є обґрунтована та підтверджується зібраними у справі матеріалами. Зауважила, що ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення пов`язаного з корупцією.

Захисник ОСОБА_12 заперечував щодо задоволення зазначеного клопотання, як необґрунтованого. Зазначив щодо відсутності доказів, на вказані у клопотанні слідчого ризики, з приводу того, що ОСОБА_1 може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того зазначив, що підозра є необґрунтованою.

Підозрювана ОСОБА_1 підтримала думку захисника, просила відмовити в задоволенні клопотання, вказала, що не ухиляється від слідства, а також за першою вимогою прибуває до органів досудового розслідування.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши наявні у розпорядженні матеріали, вважає за доцільне вказати на таке.

В судовому засіданні судом встановлено, що В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_13, надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000152 від 19.08.2020 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

14.07.2022 ОСОБА_1 повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

15.07.2022 та 18.08.2022 ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

06.09.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва продовжено до шести місяців, тобто до 09.12.2022.

28.10.2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці села Дубинове, Савранського району, Одеської області, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, раніше не судимій, повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191 КК України.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як зазначено у положеннях ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

При цьому суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При вирішенні питання про доцільність застосування запобіжного заходу, також необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» у національному законодавстві не визначене, то, відповідно дост. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд має враховувати позицію Європейського Суду з прав людини, відображену у рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (пункті 175) відповідно до якого «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення у справі «Кущ проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, його формулювання містить інформацію про те, що ОСОБА_1 дійсно при встановлених досудовим слідством обставинах могла вчинити інкриміноване їй кримінальне правопорушення, тобто наявна обґрунтована підозра у злочині, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про три таких ризики.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_1 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких та за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років. Зважаючи на обґрунтованість підозри, а також суворість покарання, що загрожує ОСОБА_1 у разі визнання її винною, остання з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, а також впливати на інших учасників кримінального провадження.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_1 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання її винною у злочині, у вчиненні якого вона підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_1 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідчий суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні підтверджується тим, що ОСОБА_1 особисто відомі свідки та інші підозрювані у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_7 , ОСОБА_3 . Дані обставини свідчать про можливість в подальшому впливу з боку ОСОБА_1 на свідків та інших підозрюваних, показання яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, чому необхідно запобігти шляхом вжиття відповідного заходу забезпечення кримінального провадження.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. В клопотанні зазначено, що ОСОБА_1 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, однак даний ризик також не доведений.

Отже, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_1 необхідно застосувати запобіжний захід.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

Щодо доводів сторони захисту: щодо суті підозри, тобто вчинення кримінального правопорушення будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

При розгляді клопотання прокурор довів обставини передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин передбачених, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, що застосування до ОСОБА_1 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, під час розгляду даного клопотання слідчим суддею не було встановлено достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України і на які вказує прокурор у судовому засіданні, а саме те, що ОСОБА_1 може впливати на та свідків, знищити, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.

Прокурором у судовому засіданні та слідчим у клопотанні не було надано суду відповідних, беззаперечних доказів відповідної аргументації, що у своїй сукупності дозволять зробити висновок про існування ризиків передбачених ст. 177 КПК та необхідність взяття під варту підозрюваної.

Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_1 , яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, офіційно працевлаштована, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судима, має визначене місце проживання у м. Дніпрі, а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_1 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, формально переліченими ризиками ст. 177 КПК України, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Враховуючи вказане, а також те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який на думку слідчого судді, із урахуванням викладеного вище в достатній мірі здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Шевченківського окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрювану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-прибувати за вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або робити;

-утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- утримуватись від спілкування з підозрюваними щодо обставин, які розслідуються у даному кримінальному проваджені;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування до 09.12.2022 року.

Підозрюваній ОСОБА_1 , письмово під підпис повідомити покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого у кримінальному провадженні №0000152.

Ухвала підлягає оскарженню в частині відмови в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14