Справа №303/1100/23
Провадження № 1-кс/303/170/23
У Х В А Л А
про накладення арешту на майно
13 лютого 2023 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
у с т а н о в и в:
10.02.2023 року дізнавач СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася в суд з клопотанням про арешт майна, а саме: на рахунок банку АТ «Універсал Банк» № НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_4 , з метою збереження предмета кримінального правопорушення.
При цьому, просить розглянути дане клопотання у порядку ч. 2 ст. 172 КПК України, без виклику власника майна, з метою забезпечення арешту майна.
Клопотання мотивує тим, що «02 січня 2023 року до Мукачівського РУП в Закарпатській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 про те, що 27.12.2022 р., близько 14 год. 11хв. невідома особа під приводом обміну валюти, виманила від її неповнолітнього сина ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 8000 гривень, які були відправлені на картковий рахунок «Монобанку» № НОМЕР_2 .
В ході досудового розслідування було допитано в якості потерпілого ОСОБА_6 , який повідомив що 27 грудня 2022 року маючи на меті придбати валюту злоти, через додаток «Телеграм» знайшов контакт підписаний як « ОСОБА_7 » та домовився з останньою про купівлю 1 000 злотих за 8 000 гривень. Після чого потерпілий ОСОБА_6 через додаток «Монобанку» в своєму мобільному телефоні здійснив перерахунок грошових коштів в сумі 8 000 гривень з своєї картки № НОМЕР_3 на картковий рахунок за № НОМЕР_2 . Однак після отриманих грошових коштів, особа на ім`я ОСОБА_8 не відправила 1 000 злотих потерпілому ОСОБА_6 , чим завдала останньому збитків на вище вказану суму.
В ході досудового розслідування було направлено запит доАТ «Універсал Банк» про надання операцій, проведених за дорученням клієнта ОСОБА_6 ,банківський рахунок № НОМЕР_3 а саме відомостей у період часу за 27 грудня 2022 року про списання з рахунку, призначення платежу, ідентифікаційні дані контрагента (для фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові, ідентифікаційний номер платника податку; для юридичних осіб - повне найменування, ідентифікаційний код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), номер рахунку контрагента та код банку контрагента. З відповіді, яка надійшла до сектору дізнання Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області з банку АТ «Універсал Банк» відомо, що 27 грудня 2022 року о 14 год. 11 хв. ОСОБА_6 із свого рахунку № НОМЕР_4 здійснив перерахунок грошових коштів в сумі 8 000 гривень на рахунок банку АТ «Універсал Банк»№ НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 . Крім того в ході досудового розслідування було встановлено особу шахрая ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_2 .
Дослідивши матеріали вказаного провадження, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на рахунок банку АТ «Універсал Банк» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , так як є реальна загроза відчуження грошових коштів, які незаконно привласнені шахрайським шляхом та є предметом злочину кримінального проступку.».
До клопотання про арешт майна дізнавач додав матеріали на підтвердження зазначеного у клопотанні.
Неявка дізнавача, слідчого, прокурора в судове засідання, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Власник майна не повідомлявся про розгляд даного клопотання в силу вимог ч.2 ст.172 КПК України.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання дізнавача, який бере участь у судовому провадженні.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача про арешт майна підлягає до задоволення з огляду на наступне.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, дізнавача чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Клопотання про арешт майна, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Згідно протоколу допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_6 від 23.01.2023 року, «він в усній формі, по телефону, домовився з дівчиною на ім`я ОСОБА_8 про купівлю 1000 злотих за суму в 8000 гривень. 27.12.2022 року о 14.11 год. він використовуючи мобільний додаток «Монобанк» відправив зі своєї банківської картки «Монобанку» за № НОМЕР_5 , на картковий рахунок вказаний « ОСОБА_8 » за № НОМЕР_2 , грошові кошти в розмірі 8000 гривень. Після відправки коштів, він повідомив ОСОБА_8 про відправку коштів, на що вона сказала, що відправить замовлені ним 1000 злотих в той же день через відділення «Нової пошти». Однак, ні наступний день, ні через декілька днів, дівчина на ім?я ОСОБА_8 , так і не відправила йому кошти».
Відповідно до повідомлення операційного директора АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» ОСОБА_9 від 16.01.2023 року за №228/БТ, було надано інформацію щодо операцій, проведених за дорученням клієнта ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , банківський рахунок № НОМЕР_5 , а саме: у період часу з 14.00 год. по 14.15 год. 27 грудня 2022 року «27.12.2022 року о 14.11 год. здійснено переказ власних коштів ОСОБА_6 на суму 8000,00 (вісім тисяч) гривень, з банківського рахунку № НОМЕР_5 , на банківський рахунок № НОМЕР_1 , ОСОБА_4 .».
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Виходячи із абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. 170-174 КПК України.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Як вбачається з наданих матеріалів, сторона обвинувачення, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, надала достатніх і належних доказів тих обставин, на які послалась у клопотанні, які з точки зору їх взаємозв`язку у своїй сукупності, - є підставою для прийняття рішення про задоволення клопотання про арешт майна.
З огляду на це, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, слід накласти арешт на зазначений в клопотанні рахунок банку, який опосередковано є предметом кримінального правопорушення. Отже, невжиття заходів процесуального примусу може призвести до подальшого відчуження грошових коштів, які незаконного привласнені шахрайським шляхом.
З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання дізнавача та накладення арешту на вказане майно.
Керуючись: ст.132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Накласти арешт на рахунок банку АТ «Універсал Банк» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , з метою збереження предмета кримінального правопорушення.
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається дізнавачу, а також присутнім під час оголошення ухвали (згідно ч.7 ст.173 КПК України).
Копію ухвали негайно після її постановлення надіслати особам, які були відсутності під час оголошення ухвали (згідно ч.7 ст.173 КПК України).
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Наталія МОРОЗОВА