печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2050/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000149 від 21.09.2022 - слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000149 від 21.09.2022 - слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділенням Печерського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 21.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000149 від 21.09.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 302 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та інші невстановлені особи у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці маючи на меті незаконне отримання доходів на постійній основі від звідництва для розпусти, використовували «Телеграм» канал «Vip_X_Paties_Kiev», на якому розміщували оголошення про проведення платних заходів для розпусних дій між раніше незнайомими особами, а також з метою належної організації звідництва для розпусти підбирали та орендували приміщення для таких заходів, закупали продукти, алкоголь для фуршету, відповідний інвентар та вчиняли інші дії, направлені на звідництво.

15.01.2023 о 00 годин 45 хвилини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано, в порядку ст. 208 КПК України.

Так, 15.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, який зареєстрований та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , (зі слів) раніше не судимого повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 302 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 покладається необхідність запобігти спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який законом передбачено міру покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, існує ризик, що з метою уникнення покарання, ОСОБА_5 здійснить спробу переховування від досудового розслідування, окрім цього, ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, оскільки мав постійний дохід від здійснення злочинної діяльності, а також, ОСОБА_5 , може здійснювати вплив на інших підозрюваних, з метою уникнення покарання, та на свідків у кримінальному провадженні

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують даний запобіжний захід та виключають застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчий вказує, що враховуючи вищевикладене, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належний рівень гарантії доброчесності поведінки підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, з підстав, вказаних у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, просили застосувати домашній арешт в нічній час доби.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що в ході досудового розслідування кримінального провадження 15.01.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 302 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що підозра ОСОБА_5 , обґрунтовується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом обшуку від 14.01.2023 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, які обґрунтовують необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Приймаючи рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , характеризуючі дані про його особу, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Отже враховуючи вищевказані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою реєстрації та проживання, а саме АДРЕСА_3 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру строком до 14.03.2023 року, в межах строку досудового розслідування з покладенням на підозрюваного, наступних обов`язків:

прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;

утриматися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1