Провадження № 1-кс/761/7709/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПП «ПРОВІДНИК» () про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 липня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022,

ВСТАНОВИЛА:

21 липня 2022 року в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПП «ПРОВІДНИК» () про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 липня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022.

Своє клопотання представник заявника обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.07.2022 ОСОБА_6 задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 110-2, ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, та накладено арешт на кошти які знаходяться на рахунках банківської установи АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) в тому числі ПП «ПРОВІДНИК» (), рахунки НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та виплат заробітної плати працівникам. Також зобов`язано уповноважену особу банківської установи АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) надати довідку про залишок коштів на вказаному розрахунковому рахунку на час накладення арешту.

Однак, такий арешт представник заявника вважає незаконним, необґрунтованим з огляду на те, що, на думку представника заявника слідчий суддя обмежився лише формальним копіюванням припущень сторони обвинувачення та положень законодавства, а тому арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.07.2022, в межах кримінального провадження №0000651 від 01.06.2022, підлягає скасуванню.

Представник заявника адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні підтримала клопотання з мотивів викладених у ньому, просила задовольнити. Стверджувала, що ухвала не обґрунтована, а тому просить її переглянути. Вказувала, що арешт блокує діяльність підприємства.

Прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор Офісу Генерального прокурораОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання з підстав того, що вказане підприємство задіяно у злочинній діяльності. Вказував, що печатка підприємства була виявлена у ОСОБА_7 , при цьому будь-яких законних пояснень цього факту органу досудового розслідування надано не було, а тому є підстави вважати, що ПП «ПРОВІДНИК» причетне до схеми.

Слідчий ОСОБА_5 підтримала прокурора

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, що СУ ГУ СБ України в АР Крим здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000651 від 01.06.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 110-2, ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 362 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.07.2022 ОСОБА_6 задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 110-2, ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, та накладено арешт на кошти які знаходяться на рахунках банківської установи АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) в тому числі ПП «ПРОВІДНИК» (), рахунки НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та виплат заробітної плати працівникам.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 липня 2022 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання у органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що вказані банківські рахунки використовуються у функціонуванні протиправного механізму.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва були належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку про необхідність накладення арешту на таке майно.

При цьому, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 липня 2022 року, якою накладено арешт, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПП «ПРОВІДНИК» () про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 липня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022.

Керуючись ст.ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 липня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000651 від 01.06.2022, а саме про скасування арешту на кошти, які знаходяться на рахунках ПП «ПРОВІДНИК» (), у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 23 серпня 2022 року о 10 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1