Провадження №: 1-кс/755/924/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" квітня 2023 р. Суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м. Києва, заяву захисника - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , від розгляду кримінального провадження №0001508, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисників- адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

У С Т А Н О В И В:

10 квітня 2023 року, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 передані в провадження судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви заявником зазначено, що суддя систематично проявляє упередженість до сторони захисту, яка полягає у тому, що суддя ОСОБА_4 , здійснюючи судовий виклик в межах кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, яке перебуває у її провадженні, надсилає захиснику судову повістку, а не здійснює судовий виклик у відповідності до приписів ст.ст. 135, 324 КПК України. В той же час, прокурору суддею надсилаються повідомлення про розгляд кримінального провадження, чим, на думку заявника, суддя ОСОБА_4 фактично утотожнює захисника та обвинуваченого, протиставляючи захисника прокуророві та демонструючи неповагу до захисту та обвинувальний ухил при розгляді кримінального провадження. Крім того, заявником зазначено, що заяву про відвід ним було подано до канцелярії Дніпровського районного суду м. Києва до початку останнього судового засідання, що відбулось по справі, однак це не завадило судді ОСОБА_8 призначити наступне судове засідання, до вирішення питання про її відвід, що свідчить про упередженість судді. Враховуючи наведене, просить відвести суддю від участі у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_3 заяву про відвід судді підтримав, наполягав на тому, що наявні підстави сумніватися у неупередженості судді ОСОБА_8 , тому просив задовольнити заяву.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 підтримали позицію захисника ОСОБА_3 .

Прокурор ОСОБА_5 проти задоволення заяви про відвід заперечував, вважав відвід безпідставним.

Ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наданими матеріалами справи, суддя дійшов наступного.

Так, в провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_8 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Згідно положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477- ІV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частина п`ята статті 80 КПК України регламентує, що відвід повинен бути вмотивованим.

Водночас, статтею 129 Конституції України встановлюється, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Положення ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачає, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

З наведених заявником та перевірених суддею доводів не вбачається, що суддя ОСОБА_4 є упередженою чи такою, що дала підставі сумніватися в її безсторонності та неупередженості. Будь-яких об`єктивних підтверджень доводів заявника щодо упередженості судді ОСОБА_4 судді не надано.

Поряд з цим, суддя зазначає, що у відповідності до п.п. 1, 5 розділу VI Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 р. № 814, за розпорядженням головуючого судді секретар судового засідання повідомляє про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії шляхом надсилання судових викликів, повідомлень та повісток. Повідомлення про виклик до суду у кримінальному провадженні здійснюються у вигляді повістки про виклик у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Водночас, згідно з ч. 1 ст. 135 КПК України, яка регулює порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Враховуючи наведене, суддя не вбачає у даній конкретній справі проявів неповаги чи упередженості з боку судді ОСОБА_4 .

При цьому, на думку судді, факт узгодження дати потенційного наступного судового засідання у кримінальному провадженні без фактичного проведення такого засідання до вирішення питання про відвід, не свідчить про упередженість судді, а має на меті забезпечення розгляду справи упродовж розумного строку, що гарантоване, зокрема, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи, що заявлений ОСОБА_3 відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_4 та інших підстав, що передбачені ст. 75 КПК України, заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 75, 80-82, 369, 371, 372 КПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви захисника - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , від розгляду кримінального провадження №0001508 - відмовити.

Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження та направити для відома судді Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1