СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4064/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0003056 від 30.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:
У провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0003056 від 30.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Дане клопотання обґрунтовується тим, що СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003056 від 30.10.2022 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. У даному клопотанні поставлено питання про накладення арешту на майно, яке було вилучено 31.10.2022 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Вивчивши клопотання та додатки до нього, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчому судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що старший слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилучене під час проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , однак не зазначає у кого саме вилучене дане майно.
В клопотанні не визначено процесуальний статус особи, на майно якої старший слідчий просить накласти арешт.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0003056 підозра жодній особі не повідомлена.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке старший слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Відповідно до частини 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна відповідно до вимог ст. 172 КПК України для усунення недоліків, оскільки клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 64-2, 132, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0003056 від 30.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, - повернути для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1