Єдиний унікальний номер: 343/1966/22
Номер провадження: 1-кс/0343/358/22
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

10 листопада 2022 року м. Долина

Слідчий суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Долинського відділу Калуської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , слідчої СВ відділення поліції №1 (м.Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано - Франківській області ОСОБА_6 , розглянувши клопотання останньої, у кримінальному провадженні № 0000206 від 14.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

до Долинського районного суду Івано Франківської області надійшло клопотання слідчої ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло з 22.00 год до 07.00 год та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України щодо ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідча зазначає, що Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , маючи незняту і непогашену в установленому законом порядку судимість за вчинення корисливого злочину, 29.09.2022, близько 13.30 год. зайшла у торгівельний зал магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де здійснює підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_7 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), що в АДРЕСА_2 , де у неї виник умисел на таємне викрадення чужого майна, а саме товару який знаходиться на вітринах.

Реалізовуючи свій злочинний умисел діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки і свідомо бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 скориставшись тим, що за її діями ніхто не спостерігає, з вітрини магазину таємно викрала труси жіночі «Donella» кольорові розміром 2 XL 21-F асорті дизайн 80017-3 в кількості 5 шт. вартістю 55,90 гривень кожна, які помістила під свій верхній одяг.

Після цього, ОСОБА_4 , пройшла повз розрахункові каси не оплативши за товар та покинула приміщення магазину, довівши свій злочинний умисел до кінця та розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 потерпілій ФОП ОСОБА_7 завдано матеріальну шкоду на суму 279,5 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисних дій, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка) вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України

Відомості по даному факту 14.10.2022 року було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань в кримінальному провадженні за № 0000206 за ч.4 ст.185 КК України.

03.06.2022 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Слідча обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту тим, що існують ризики, які дають підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, вчиняти інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні слідча ОСОБА_6 підтримала подане клопотання та просила його задоволити з підстав наведених у ньому.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, зазначив, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Підозрювана може вчиняти нове кримінальне правопорушення, так як вона під час непогашеної судимості та будучи обвинуваченою, вчинила знову кримінальне правопорушення.

Підозрювана та її захисник не заперечили щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Розділ ІІ Кримінально процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити зазначені дії (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру; особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення; або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Витягом з ЄРДР від 14.10.2022 встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000206 розпочате (а.к.3). ОСОБА_4 повідомлено про підозру у

вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою останньої про його отримання.

Отже, у відповідності до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom»).

Копія клопотання та матеріалів про застосування запобіжного заходу отримана ОСОБА_4 та її захисником - адвокатом ОСОБА_5 09.11.2022 о 10.00 год (а.к. 49).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, перевіряючи обґрунтованість підозри пред`явленої - ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання, а саме:

- копією заяви підозрюваної ОСОБА_4 від 17.10.2022,

- копією протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 19.10.2022,

- копією протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19.10.2022,

- копією протоколу огляду від 20.10.2022.

Згідно з ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 2 ст. 181 КПК України).

Стосовно ризиків кримінального провадження слідчий суддя вважає за потрібне зазначити таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення яких клопоче слідчий у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій, які можуть зашкодити кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Як зазначила слідча в поданому клопотанні, в цьому провадженні існує ризик, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Заявлений ризик заслуговує на увагу.

Слідчий суддя бере до уваги той факт, що ризик переховування від органів досудового розслідування і її потенційне ув`язнення в майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, підозрюваній ОСОБА_4 відомі анкетні дані потерпілої, свідків, а тому вказане свідчить про можливість у випадку необхідності використання нею цих відомостей з метою впливу на показання останніх.

Встановлено в судовому засіданні та свідчать матеріали клопотання, підозрювана ОСОБА_4 може вчиняти інше кримінальне правопорушення, оскільки вона під час непогашеної судимості і не знятої в установленому законом порядку за ч.1,2 ст.185 Кримінального кодексу України, будучи обвинуваченою за кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.4 ст.185 КК України, із запобіжним заходом у вигляді особистого зобов`язання, вчинила новий умисний, корисливий злочин в умовах воєнного стану.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує те, що остання притягувалася до кримінальної відповідальності, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, непрацевлаштована, посередньо характеризується по місцю проживання.

Вирішуючи дане клопотання слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 - 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлено під час досудового розслідування та які доведені в судовому засіданні, не відпали, а тому в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено можливість обрання зазначеного запобіжного заходу, він є здатним забезпечити дієвість даного кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваної ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, на даний час не спроможний гарантувати її належну поведінку. Жоден із інших альтернативних запобіжних заходів не може забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існують на даний час.

На підставі викладеного, ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 198 КПК України, керуючись ст. 196, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

клопотання слідчої СВ відділення поліції №1 (м.Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано

Франківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000206 від 14.10.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно ОСОБА_4 задоволити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останній залишати місце свого проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22.00 год до 07.00 год на строк два місяці, тобто до 10 січня 2023 року.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- за викликом слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження, прибувати для слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій;

- не відлучатися за межі с.Заріччя Болехівської ТГ Калуського району Івано-Франківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

Термін дії обов`язків покладених судом визначити на два місяці, тобто до 10 січня 2023 року.

Зобов`язати відділення поліції №1 (м.Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано - Франківській області негайно поставити на облік ОСОБА_4 , щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, під домашнім арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Порушення зобов`язань має наслідком застосування більш жорсткого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Івано - Франківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Долинського районного суду ОСОБА_1