ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/1350/22 Головуючий 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/799/22 Головуючий апеляційної інстанції ОСОБА_2 Категорія: зміна запобіжного заходу
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при секретареві ОСОБА_5 , з участю підозрюваної ОСОБА_6 та її захисника ОСОБА_7 , без участі всіх інших учасників по даній справі, а саме прокурора, належним чином повідомленого про розгляд справи, за умови, що заяв про відкладення розгляду справи від нього не надходило, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Валках справу за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30 11 2022 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова про заміну запобіжного заходу у вигляді застави та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 від 02 06 2022 року за ч.3 ст.368 КК України.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

На вищевказану ухвалу слідчого судді прокурором подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою задовольнити клопотання прокурора щодо зміни запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи свої апеляційні вимоги прокурор вказує, що підозрювана вчинила тяжке корупційне кримінальне правопорушення, а тому існують обґрунтовані ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК, у зв`язку з чим вважає, що апеляційні доводи підлягають задоволенню.

Позиції учасників судового апеляційного провадження.

Прокурор в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, заяв про відкладення розгляду справи з поважних причин не подавав, в апеляції просив задовольнити його вимоги у повному обсязі.

Підозрювана ОСОБА_6 та її захисник про дату та час розгляду апеляційної скарги були повідомлені належним чином. Жодних заяв або клопотань, які б перешкоджали розгляду справи, від них не надходило. В судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги заперечували.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю доповідача, вияснивши позицію прокурора, викладену в його апеляційній скарзі, заслухавши підозрювану та її захисника, дослідивши представлені матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, як зазначено в ст.183 КПК України, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ відповідно до якої (наприклад, у рішенні в справі Fox, Campbelland Hartley v. The United Kingdomвід 30 08 1990 року) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі Нечипорук і Йонкало проти України від 21 04 2011).

З матеріалів справи вбачається, що слідчим по кримінальному провадженню №0 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України вимагання та одержання неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дій з використанням наданої їй влади та службового становища.

В обґрунтування підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, прокурор посилався на докази зібрані під час досудового розслідування, а саме на протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол огляду речей та документів від 21 06 2022 року, 21 07 2022 року, 26 08 2022 року, 26 09 2022 року та 25 10 2022 року, протокол за результатами проведення негласної слідчої дії - контроль за вчиненням злочину у формі імітування обстановки злочину, протокол за результатами проведення негласної слідчої дії - аудіо-, в і дсо контроль особи, а також іншими доказами у їх сукупності.

До того ж, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 26 10 2022 року слідчим суддею Ленінського районного суду м. Полтави частково задоволено клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 з утриманням у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 23 12 2022 року включно та визначено ОСОБА_6 заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 148 860 гривень.

У подальшому, на визначений ухвалою Ленінського районного суду м.Полтави від 26 10 2022 року рахунок, внесене заставу у розмірі 148 860 гривень та ОСОБА_6 звільнено з-під варти.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 03.11.2022 частково задоволено клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та ОСОБА_6 відсторонено від займаної посади завідувача Дільничної лікарні ветеринарної медицини № 2 міста Харкова.

Прокурор в суді першої інстанції вказував на те, що ОСОБА_6 продовжувала виконувати свої обов`язки на посаді завідувача Дільничної лікарні ветеринарної медицини № 2 міста Харкова, приходила на роботу та не виконала обов`язки покладені на неї ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 26 10 2022 року у разі внесення застави, а саме спілкувалась із працівниками лікарні, які є свідками по даному кримінальному провадженні.

А тому, на думку прокурора, на даний час існують ризики передбачені п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які є підставою, для зміни запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 .

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі від 23 01 2012 року № 30671/04 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Колегія суддів, з урахуванням стадії досудового розслідування, погоджується з висновками суду першої інстанції, зокрема щодо обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, при цьому колегія наголошує, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, а відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Разом з тим, на переконання колегії суддів ризики, на які вказує сторона обвинувачення, є недоведеними.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин доводи прокурора про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.

Крім того, європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Колегія суддів дійшла висновку, що ухвала судді суду першої інстанції, відповідно до вимог статті 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, та обрання на цьому етапі досудового розслідування підозрюваній іншого запобіжного заходу, колегія суддів - не вбачає.

Керуючись ч.6 ст.9, ст.7, ст. ст. 176-206, ст. ст. 392, 393, 404, 405, ч.1 ст.407, 418, 419, 423, 424-426 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30 11 2022 року про відмову прокурору у задоволенні клопотання про зміну щодо підозрюваної за ч.3 ст. 368 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді застави на тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 23 12 2022 року, включно, без визначення застави, - залишити без змін.

Апеляційну скаргу прокурора, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження даної ухвали, у відповідності до ч.2 ст.424 КПК України, в касаційному порядку не передбачено, оскільки така ухвала не перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.

Судді

___________ _____________ ____________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3 ОСОБА_9