Справа № 947/2454/23
Провадження № 1-кс/947/2395/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження за №0000313 від 28.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання про арешт майна, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області, за процесуального керівництва Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000313 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190 КК України.

Слідством встановлено, що групою осіб за попередньою змовою здійснено незаконне заволодіння правами на земельні ділянки рекреаційного призначення у смт. Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області, на підставі рішень Кароліно-Бугазької селищної ради від 31.01.2022 за від 31.01.2022 за № 27-VIII, № 37-VIII,

№ 69-VIII, № 72-VIII, № 77-VIII, № 94-VIII, № 95-VIII, № 96-VIII, № 106-VIII, № 113-VIII, № 119-VIII, № 121-VIII, № 131-VIII, № 132-VIII, № 134-VIII, про передачу земельних ділянок під виглядом їх безкоштовної приватизації громадянами, які насправді вказаним органом місцевого самоврядування не приймались.

Протиправна схема по відчуженню земель комунальної власності, вчинена групою осіб, передбачала наступне:

1)підшукання вільних земельних ділянок комунальної власності за узгодженням із окремими службовими особами органів місцевого самоврядування Кароліно-Бугазької селищної ради Одеської області, які обізнані про час проведення засідання сесій, вільні земельні ділянки;

2)підшукання та використання документів осіб, що мають право на безоплатну передачу земельних ділянок у власність, а також надали копії власних паспортів громадян України, довідок з ІНН, а також погодились на підписання заяв;

3)підшукання осіб, які від імені сертифікованих інженерів-землевпорядників підготують примірники землевпорядної документації з відведення земельних ділянок під виглядом безкоштовної приватизації;

4)реєстрація земельної ділянки у Державному земельному кадастрі (формування ділянок) та підготовка рішення Кароліно-Бугазької селищної ради про затвердження документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у приватну власність;

5)державну реєстрацію незаконно набутих у власність земельних ділянок;

6)відчуження незаконно набутих земельних ділянок на користь замовників злочинної схеми із заволодіння землею у смт Затока.

На підставі рішень сесії, які не приймались здійснено оформлення прав приватної власності на земельні ділянки, які не підлягали безоплатній приватизації, оскільки Генеральним планом смт Затока не передбачено розміщення на вказаній території земельних ділянок для індивідуального дачного будівництва.

За вказаною протиправною схемою протягом січня-лютого 2022 року у ДЗК зареєстровано (сформовано) більше 10 земельних ділянок (категорія - землі рекреаційного призначення, цільове призначення - 07.03 для індивідуального дачного будівництва).

Крім того, органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 може бути причетний до скоєння вищевказаних кримінальних правопорушень в рамках означеного кримінального провадження.

На підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17.02.2023 року проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого, було виявлено та вилучено: оригінал запиту від 11.01.2023 вих.№03-21/104-23 від державного реєстратора ОСОБА_4 на ім`я Шевченківського районного суду м. Києва на 1 арк., який містить вільні зразки підпису ОСОБА_4 ; копія заяви від імені ОСОБА_4 від 20.08.2018 на ім`я приватного нотаріуса ОСОБА_5 .

22.02.2023 року у відповідності до вимог ст. 98 КПК України слідчим винесено постанову про визнання вилучених речей речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою збереження вилученого майна, яке визнано слідчим речовими доказами, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з вказаним клопотанням про арешт майна.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, проте від прокурора до суду надійшла заява про розгляд даного клопотання без його участі, в якій він зазначив, що дане клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Від власника майна гр. ОСОБА_4 до суду також надійшла заява про розгляд вказаного клопотання сторони обвинувачення за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За огляду на норми кримінального процесуального законодавства, а також враховуючи наявність від сторін кримінального провадження заяв про розгляд даного клопотання за їх відсутності, слідчий суддя приходить до переконання про можливість розгляду даного клопотання за відсутності власника вилученого майна, а також слідчого та прокурора.

Таким чином, вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 132 КПК України - застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК країни речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріалами клопотання підтверджено, що органом досудового розслідування на теперішній час обґрунтовано здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000313 від 28.09.2022 року, за фактом можливого вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190 КК України.

Як вбачається з долучених до клопотання документів, 21.02.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого, було виявлено та вилучено: оригінал запиту від 11.01.2023 вих.№03-21/104-23 від державного реєстратора ОСОБА_4 на ім`я Шевченківського районного суду м. Києва на 1 арк., який містить вільні зразки підпису ОСОБА_4 ; копія заяви від імені ОСОБА_4 від 20.08.2018 на ім`я приватного нотаріуса ОСОБА_5 .

Оскільки за фактичними обставинами даного кримінального провадження у сторони обвинувачення наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може бути обізнаний про детальні обставини та механізм ймовірного незаконного заволодіння правами на земельні ділянки рекреаційного призначення у смт. Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області, слідчий суддя вважає, що у виявлених та вилучених документах можуть міститися відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються в рамках даного кримінального провадження, що свідчить про їх відповідність критеріям речових доказів, передбачених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Викладене підтверджується долученою до даного клопотання постановою слідчого від 22.02.2023 року, якою вилучене майно було визнано речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

За таких обставин, підставою для застосування в рамках даного кримінального провадження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна є достатність підстав вважати, що вилучені документи є речовими доказами в рамках даного кримінального провадження, в свою чергу метою арешту майна є необхідність забезпечення їх збереження.

Що стосується завдання арешту майна, то слідчий суддя враховує, що у сторони обвинувачення наявна процесуальна необхідність у забезпеченні дослідження інформації, яка міститься у вилучених документах, а відтак, в цілях запобігання знищення, псування та пошкодження такої інформації, необхідним є накладення арешту на вищевказане майно.

Означеними підставою, метою та завданнями арешту майна пояснюється також необхідність, у відповідності до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, застосування заборони користування та розпорядження зазначеним у даному клопотанні майном.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлені особи в порядку ст. 174 КПК України мають процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. ст. 98, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження за №0000313 від 28.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт із забороною користування та розпорядження на майно, вилучене за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: оригінал запиту від 11.01.2023 вих.№03-21/104-23 від державного реєстратора ОСОБА_4 на ім`я Шевченківського районного суду м. Києва на 1 арк., який містить вільні зразки підпису ОСОБА_4 ; копія заяви від імені ОСОБА_4 від 20.08.2018 на ім`я приватного нотаріуса ОСОБА_5 ..

Виконання ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1