справа № 361/2959/23
провадження № 1-кс/361/626/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2023 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської областi ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрованої ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0001177 від 15.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, відносно підозрюваної:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бровари, Київської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , із базовою середньою освітою, офіційно не працюючої, отримує пенсію як особа з інвалідністю ІІ групи, одруженої, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, раніше не судимої,-

ВСТАНОВИВ:

17.04.2023 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно підозрюваної ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001177 від 15.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Броварського РУП Головного управління Національної поліції в Київської області, здійснюється досудове розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001177 від 15.04.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

15.04.2023 року приблизно о 14-10 год., ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень чоловіку на ім`я ОСОБА_7 , знаходячись в підвальному приміщенні, за адресою: АДРЕСА_2 , перебуваючи навпроти чоловіка на ім`я ОСОБА_7 який знаходився у сидячому положенні на ліжку, взяла в праву руку скляну пляшку з-під горілки, яка знаходилась біля ліжка, та нанесла нею один удар у праву частину голови, чим спричинила тілесні ушкодження у вигляді забійної рани тім`яно-потиличної частини голови, від чого останній помер.

Слідчим в клопотанні зазначено, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 3 ст. 177 КПК України, а відтак, враховуючи що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, через що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду а також може незаконно впливати на свідків у вказаному проваджені шляхом фізичного чи психологічного тиску на свідків щоб ті змінили свої покази.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують та вони цілком обгрунтовані, а враховуючи, що досудове слідство триває і є ряд невстановлених обставин, підозрювана може впливати на свідків, враховуючи тяжкість покарання за скоєне може переховуватися від слідства та суду.

У судовому засіданні підозрювана просить обрати їй більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Захисник у судовому засіданні підтримав позицію своєї підзахисної та просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід посилаючись на те, що прокурором не надано доказів існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема вказав що підозрювана жодним чином не намагалася переховуватися від слідства, оскільки сама ж повідомила правоохоронні органи про скоєне кримінальне правопорушення. Окрім того, на момент розгляду клопотання ніхто зі свідків не звернувся із заявою про вчинення відносно них тиску, оскільки ОСОБА_4 раніше не судима, а тому з метою дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем її реєстрації, буде достатньо.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001177 від 15.04.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за яким ОСОБА_4 підозрюється у нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілорого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121КК України.

Із наявних матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Так, 15.04.2023 року приблизно о 14-10 год., ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень чоловіку на ім`я ОСОБА_7 , знаходячись в підвальному приміщенні, за адресою: АДРЕСА_2 , перебуваючи навпроти чоловіка на ім`я ОСОБА_7 який знаходився у сидячому положенні на ліжку, взяла в праву руку скляну пляшку з-під горілки, яка знаходилась біля ліжка, та нанесла нею один удар у праву частину голови, чим спричинила тілесні ушкодження у вигляді забійної рани тім`яно-потиличної частини голови, від чого останній помер.

15.04.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, того ж дня ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 121 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який стосується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, при цьому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою порушено з метою запобігання ризикам, визначених п. п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, на думку слідчого, підозрювана, будучи на свободі буде мати можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на свідків.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що стверджується наявними в долучених до клопотання документах даними (протоколом затримання, протоколами огляду місця події, протоколами допиту підозрюваної ОСОБА_4 , свідків, та іншими матеріалами кримінального провадження), які на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрювана ОСОБА_4 причетна до цієї події.

Згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинувачених особисто на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу.

У відповідності з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює всі обставини у їх сукупності, у тому числі: дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , яка раніше не судима, має постійне місце реєстрації, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, не заміжня, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, не працююча, а отже не має постійного джерела доходів, що свідчить про можливість залишення останньою в будь-який момент фактичного місця проживання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, ускладнивши тим самим здійснення правосуддя, тому суд вважає, що ризики, що підозрювана ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків - доведені.

Суд не відхиляє доводів сторони захисту, викладених на користь підозрюваної, але вважає що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, а також забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, ухилення від досудового слідства та суду.

Таким чином, судом встановлено наявність достатніх підстав вважати, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України існують ризики, передбачені у п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи при цьому тяжкість покарання у випадку визнання ОСОБА_4 винуватою у скоєнні інкримінованого їй злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки, підозрювана з метою уникнути покарання за вчинений злочин може переховуватися від суду, впливати на свідків.

Ризики передбачені п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК, в судовому засіданні прокурором доведені.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні цього питання суд виходить з того, що: 1) особисте зобов`язання не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної з огляду на тяжкість кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України, у вчиненні якого обвинувачується особа, та встановлені ризики; 2) умови домашнього арешту, який по суті є «не суворою» формою ізоляції підозрюваної, не запобігають можливості її вільного спілкування як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації з свідками, з цих підстав домашній арешт не зможе ефективно запобігти вказаним ризикам; 3) враховуючи наведені обставини, а також обставини кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України, вчинення яких встановлено на рівні обґрунтована підозра, дієвість кримінального провадження не зможе забезпечити і застава і особиста порука.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваної обумовлено потребами досудового розслідування. Суд при цьому враховує, що об`єктивних даних, які б свідчили про неможливість перебування підозрюваної ОСОБА_4 під вартою, суду надано не було, як і не наведено жодних доводів, що він не буде переховуватися від суду, не буде впливати на свідків, не продовжить кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_4 необхідно обрати до 15.06.2023 року, з урахуванням положень ч. 1 ст. 197 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 196, 197, 205, 206 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, тобто до 15.06.2023 включно.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити родичів ОСОБА_4 про взяття її під варту.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури в Київській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той самий строк з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1