Справа №760/7314/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участі: прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4 , розглянувши скаргу захисника - адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0002370 від 16 жовтня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

03 квітня 2023 року адвокат ОСОБА_4 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність слідчого Солом`янського управління поліції ГУ НП України.

Посилається в скарзі на те, що в провадженні СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002370 від 16 жовтня 2022 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Вважає повідомлення про підозру ОСОБА_5 незаконним внаслідок порушення процедури його вручення з огляду на наступне.

Зазначає, що в матеріалах кримінального провадження міститься письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 07 грудня 2022 року.

Відомості про вручення повідомлення про підозру особисто ОСОБА_5 відсутні.

В порушення вимог ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру в день її складення підозрюваному вручене не було.

Відповідно до рапорта із резолюцією від 08 грудня 2022 року, що складений слідчою ОСОБА_6 , повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено через месенджер «Телеграм» за номером НОМЕР_1 .

Однак, належність номера НОМЕР_1 ОСОБА_5 є сумнівною та не знаходить підтвердження у матеріалах кримінального провадження, оскільки в тексті його пояснень цей номер дописано іншими чорнилами та почерком.

Також зазначає, що у матеріалах кримінального є опис повідомлення-вкладення у цінний лист від 16 лютого 2023 року про направлення на ім`я ОСОБА_5 повідомлення про підозру, а також накладну та фіскальний чек про відправку листа.

Вважає, що повторне направлення повідомлення про підозру не передбачено КПК України, відтак така дія не створює жодних правових наслідків.

Стверджує, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 07 грудня 2022 року здійснено з істотним порушенням кримінального процесуального закону, що має наслідком його скасування.

Заявник в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у ній.

Прокурор в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги, вказуючи на її безпідставність та необґрунтованість.

Вивчивши скаргу, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального законодавства, в ст. 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК.

За змістом п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому слідстві може бути оскаржене повідомлення про підозру підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України.

Так, порядок вручення повідомлення про підозру визначено ст.278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276 КПК України, а зміст повідомлення про підозру має відповідати вимогам, викладеним у ст.277 КПК України.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно зі ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до ч.1 ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку немовжливсті такого вручення - у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень.

Тобто, положення ч. 1 ст. 278 у випадку неможливості особистого вручення повідомлення про підозру надає альтернативні варіанти вручення.

З повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення від 07 грудня 2022 року вбачається, що за своїм змістом та формою воно відповідає вимогам ст.277 КПК України.

Частиною 3 ст. 111 КПК України передбачено, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Суд враховує той факт, що під час досудового розслідування було встановлено контактні номери телефону ОСОБА_5 .

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що номером телефона, в месенджері «Телеграм» якого ОСОБА_5 була направлена підозра, здійснювався зв`язок з підозрюваним.

Підозра була вручена саме таким чином, тому що за зазначеним підозрюваним у поясненнях місцем проживання він був відсутнім.

Таким чином, у органу досудового розслідування була об`єктивна підстава вважати, що зазначений номер телефона належним ОСОБА_5 .

Це ж підтверджується наданою захисником роздруківкою з`єднань за вказаним номером, з якого вбачається, що вказаний номер телефона належить абоненту» ОСОБА_5 ».

Звертаючись до суду, захисник лише висловлює сумнів у належності номера телефона, за яким у месенджері «Телеграм» ОСОБА_5 була направлена підозра, однак не заперечує цього.

В той ж час, надані ним же роздруківки в обґрунтування підстав звернення до суду зі скаргою,свідчать про зворотнє.

З урахування викладеного вище та положень ч. 1 ст. 278, ч. 1 ст. 135 та ч. 1 ст. 136 КПК України, слідчим були дотримані вимоги даних норм закону щодо вручення повідомлення про підозру.

Що стосується тверджень захисника, з урахуванням встановлених у судовому засіданні обставин, навіть у разі, якщо на момент направлення підозри зазначений у матеріалах справи номер телефона уже не належав підозрюваному, про що останнім не було повідомлено орган досудового розслідування, це не тягне за собою висновку про незаконність та необґрунтованість підозри.

Таким чином, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави висновку про те, що при повідомленні про підозру ОСОБА_5 органом досудового слідства було дотримано вимоги Глави 22 КПК України, а тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись ст.ст. 276-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 0002370 від 16 жовтня 2022 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1