490/254/23 24.01.2023
н/п 1-кс/490/426/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/254/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

24 січня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Херсон, громадянин України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючий, не одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 20.12.2019 року Херсонським міським судом Херсонської області за ч.1 ст.205-1 КК України до покарання у виді штрафу 8500 грн (сплаченого частково),

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000034 від 07.01.2023.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Зокрема,06.01.2023 року близько 21 години 30 хвилин, перебуваючи в приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті іншій людині, під час раптово виниклого конфлікту на ґрунті неприязних стосунків, із застосування ножа, позбавив життя ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом завдання останній одного удару кулаком правої руки в область обличчя та одного удару металевою частиною ножа в життєво важливі органи грудної клітини, в результаті чого заподіяв потерпілій ОСОБА_7 , відповідно до висновку №37 виданого КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР від 13.01.2023 р. тілесні ушкодження у вигляді рани правої пахвової області з пошкодженням правої легені, яка відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та знаходиться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_7 , а також тілесні ушкодження у вигляді крововиливу спинки носа та правої виличної області, що відноситься до легких тілесних ушкоджень.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави зважаючи на положення п.1 ч.4 ст.183 КПК України. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання до 15 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1, 3, 5 ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Також повідомила, що підозрюваний після вчинення намагався приховати сліди злочину, а також як сам так і свідок за його проханням, повідомили швидку допомогу, що потерпіла померла природним чином, про завдання їй тілесних ушкоджень не повідомляв.

Захисник в судовому засіданні проти застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати щодо останнього більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт. Зазначив, що підозрюваний не переховувався від слідства та сам викликав поліцію.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника. Підтвердив, що вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння, а потім, намагався переодягти труп, щоб не було слідів злочину.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0000034 від 07.01.2023за ч.1 ст.115 КК України.

23.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 07.01.2023 р.; протоколом огляду трупа від 09.01.2023 р.; протоколом огляду місця події від 09.01.2023 р. в ході якого було виявлено та вилучено: 1 кухонний ніж, джинсові штани синього кольору, з плямами на них речовини бурого кольору, фрагмент покривала, шматок квадратної форми розміром приблизно 35*30 см, з плямами речовини бурого кольору, фрагмент наволочки, шматок квадратної форми розміром приблизно 15*10 см, з плямами речовини бурого кольору, майку білого кольору та светр рожевого кольору з отвором на ній, з плямами речовини бурого кольору; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 09.01.2023 р., яка розповіла про обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколом впізнання за участі свідка ОСОБА_8 ; довідкою КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР від 10.01.2023 відповідно до якої 06.01.2023 року помела ОСОБА_7 з діагнозом гостра крововтрата, колото-разаного поранення правої легені; висновком № 36 виданого КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР від 13.01.2023 р.; повідомленням про підозру ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 в ході якого він розповів про обставини спричинення ним ножового поранення своїй матері ОСОБА_7 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного; та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ч.1, 3, 5 ст.177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляд позбавлення волі строком від 7 до 15 років позбавлення волі. Крім того, може незаконно впливати на свідків, оскільки свідок ОСОБА_8 коли викликала швидку медичну допомогу та не повідомила про насильственну смерть потерпілої, саме на прохання ОСОБА_5 . Також, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно ніде не працевлаштований, не має міцних соціальних зав`язків, веде антигромадський спосіб життя, зловживає алкогольними напоями та є особою схильною до застосування насильства.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років позбавлення волі, а також яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямоване проти життя та здоров`я особи, що є найвищою соціальною цінністю та охороняється на найвищому конституційному рівні в державі (стаття 3 Конституції України), а також поведінку підозрюваного, який після вчинення насильницьких дій стосовно своєї матері, намагався приховати сліди злочину, а не навпаки викликати швидку медичну допомогу.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, що тим самим підвищує ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого його підозрюють. Крім того, суд вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, ніде не працює, тяжкими захворюваннями не страждає, не має міцних соціальних зав`язків, веде антигромадський спосіб життя, зловживає алкогольними напоями, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання слідчого про застосування до підозрюваного найжорсткішого виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Щодо можливості застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

Поряд з цим положеннями п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З урахуванням обставин справи та враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який вчинений із застосуванням насильства(вбивства), суд вважає за можливе не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту проголошення ухвали з 24 січня 2023 року до 23 березня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1