СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/543/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді -ОСОБА_1 ,
при секретарі -ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду судове засідання за обвинувальним актом зареєстрованим у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0006423 від 21.07.2017 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, працюючого ФОП, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 289 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема: переховування від суду, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають значення для встановлення обставин; незаконно впливати на свідків, які на даний час не допитані судом.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики вказані прокурором є необґрунтованими, та просив застосувати до обвинуваченого інший запобіжний захід.

Обвинувачений також заперечував з приводу клопотання прокурора.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_3 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів, які відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, те, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), і на це вказують такі обставини, як суспільно небезпечний характер протиправних дій, в яких він обвинувачується і щодо яких органами досудового розслідування висунута обґрунтована підозра (обвинувачення). Крім того, існує велика ймовірність того, що обвинувачений, перебуваючи на волі, зможе перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні під час судового провадження іншим чином, зокрема, незаконно впливати на свідків, які на даний час недопитані судом.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України суд приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, міцність його соціальних зв`язків, який, зі слів обвинуваченого, має на утриманні матір, яка є інвалідом І групи, та дружину з малолітньою дитиною; вік та стан його здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігання ризикам, суд вважає, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції Ради Європи від 04.11.1950 року «Про захист прав людини і основоположних свобод», оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч.5 ст.182, ч.3 ст.183 КПК України, та враховуючи практику Європейського суду з прав людини, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»), суд знаходить правові підстави для визначення ОСОБА_3 застави - 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід відносно ОСОБА_3 у виді тримання під вартою, строком на 60 ( шістдесят) днів, тобто до 19.02.2023 ( включно) і утримувати його у ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до Святошинського районного суду м. Києва із встановленою періодичністю;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до Святошинського районного суду м.Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну - невиконання яких, тягне можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів шляхом подачі апеляції до Київського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1