Справа №:755/795/23
Провадження №: 1-кс/755/120/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" січня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000159 від 16.01.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з неповною вищою освітою, не одруженого, не працюючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

18 січня 2023 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 14.01.2023 року у невстановлений час ОСОБА_7 прибув за місцем проживання ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_2 .

Того ж дня, у невстановлений час, перебуваючи в приміщенні вказаної квартири, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 обговорювали подальшу бізнес співпрацю, під час чого між ними виник конфлікт, у ході якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій умисел, ОСОБА_4 почав наносити численні хаотичні удари кулаками рук та ніг в область голови та тулуба ОСОБА_7 , чим завдав йому тілесні ушкодження, від яких через короткий проміжок часу ОСОБА_7 помер на місці події.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 020-172 смерть ОСОБА_7 настала від внутрішньочерепної травми з крововиливами під оболонки мозку.

17.01.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортами працівників поліції про результати виїзду на місце події та про затримання ОСОБА_4 , протоколами огляду місця події та трупа, протоколами допитів свідків, речовими доказами, іншими доказами та матеріалами кримінального провадженні в їх сукупності.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, приходить до наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із матеріалів клопотання та було встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 раніше не судимий, не одружений, не працює, не має місця реєстрації на території України, не має міцних соціальних зв`язків, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати до запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав визначати розмір застави ОСОБА_4 , оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Окрім того, на запитання слідчого судді щодо наявних на обличчі підозрюваного ОСОБА_4 видимих слідів тілесних ушкоджень, він повідомив, що отримав указані тілесні ушкодження від працівників поліції під час його затримання, водночас зі скаргами щодо зазначених обставин він не звертався.

Відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Також, відповідно до ч. 7 ст. 206 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Отже, враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність доручити Дніпровському управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_4 та провести дослідження факту застосування до підозрюваного насильства під час його затримання.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000159 від 16.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 березня 2023 року, включно.

У відповідності до ч. 6 ст. 206 КПК України, доручити Дніпровському управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_4 та провести дослідження факту застосування до підозрюваного насильства під час його затримання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: