УХВАЛА

21 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 645/4638/20

провадження № 51-3555ск22

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_2,

суддів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_1 на вирок Фрунзенського районного суду

м. Харкова від 05 серпня 2021 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 09 серпня 2022 року,

встановив:

У касаційній скарзі порушується питання про перегляд вказаних судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пунктів 4, 5 ч. 2, ч. 4, ч. 5 цієї статті.

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга, зокрема, повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення та вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

Відповідно до вимог ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є: 1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; 2) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; 3) невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого, при вирішенні питання про наявність яких суд касаційної інстанції керується статтями 412-414 цього Кодексу.

Проте всупереч законодавчим приписам у поданій захисником касаційній скарзі не викладено обґрунтування вимог та не конкретизовано, з посиланням на норму закону, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень. Не відображено підстав для скасування судових рішень, передбачених ст. 438 КПК, які, на думку захисника, підтверджують істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.

Зокрема, з касаційної скарги неможливо зрозуміти, які порушення допустили суди першої та апеляційної інстанцій, як ці порушення вплинули на законність і обґрунтованість ухвалених судових рішень та чому їх з огляду на положення статей 370, 412-414 КПК слід відносити до безумовних підстав для скасування судових рішень касаційним судом відповідно до ст. 438 КПК.

З огляду на викладене, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що є підставою для зміни чи скасування судових рішень, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. Зокрема, захиснику необхідно належним чином обґрунтувати свою позицію, щодо неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність з посиланням на відповідний пункт частини 1 статті 413 КПК.

Так, у скарзі захисника не наведено обґрунтування допущення судами обох інстанцій таких порушень норм права, які тягнуть за собою обов`язкове скасування оскаржуваних судових рішень на підставі, передбаченій пунктом 2 частини першої статті 438 КПК, з огляду на положення статей 370, 414, 419 цього Кодексу та статей 50, 65, 75, 76 Кримінального кодексу України у їх взаємозв`язку. Звідси і немає обґрунтування необхідності скасування судових рішень на підставі пункту 2 частини першої статті 438 КПК.

Крім того, захисник у вступній та мотивувальній частині касаційної скарги просить скасувати вирок Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2021 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 09 серпня 2022 року, а в прохальній частині - цей же вирок місцевого суду та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 серпня 2022 року.

У зв`язку з цим захиснику необхідно усунути протиріччя та обґрунтувати свої доводи з урахуванням судових рішень, які вона оскаржує.

Частиною 4 ст. 427 КПК передбачено, що якщо касаційну скаргу подає захисник, до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу. Такими документами, що підтверджують повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК, є: ордер, договір із захисником або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Однак, захисник до касаційної скарги не долучила жодних документів на підтвердження своїх повноважень.

Отже, в порушення вимог ст. 50, ч. 4 ст. 427 КПК, адвокатом ОСОБА_5 не додано до касаційної скарги належним чином оформлених документів, що підтверджують її повноваження представляти інтереси засудженого на стадії касаційного провадження, а тому захиснику необхідно долучити оформлені належним чином документи, що підтверджують її повноваження відповідно до вимог КПК.

Згідно з ч. 5 ст. 427 КПК, до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються. Проте до касаційної скарги належним чином завірених копій оскаржуваних судових рішень скаржником не додано.

Це не лише становить формальне порушення ч. 5 ст. 427 КПК, але й по суті позбавляє Суд можливості перевірити дотримання суб`єктом подання касаційної скарги вимог статей 424, 426 КПК, зокрема щодо дотримання строків касаційного оскарження, а також визначення Судом правильної кількості доданих копій касаційної скарги з додатками, які необхідні для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.

Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху й установити строк для усунення допущених недоліків. Захиснику також необхідно надати докази дотримання встановленого судом строку усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_1 на вирок Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2021 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 09 серпня 2022 року залишити без руху та надати їй строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4