Справа № 953/512/23
Провадження № 1-кс/953/562/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю прокурора - ОСОБА_2

підозрюваного - ОСОБА_3

секретар судового засідання - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000266 від 14 квітня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Солоницівка Харківського району Харківської області, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ст. 336-1 КК України,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , у якому слідчий СУ ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 просить обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашьного арешту з покладенням на останнього певних обов`язків.

I. Зміст поданого клопотання

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000266, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 квітня 2022 року, за підозрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 336-1 КК України, за наступних обставин.

Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_3 з липня 2021 року перебував на посаді старшого пожежного-рятувальника 6 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі старший пожежний-рятувальник 6 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС в Харківській області), яка обслуговує Холодногірський район м. Харкова та знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до Указу Президента України № 303/2014 від 17.03.2014 року «Про часткову мобілізацію», затвердженого встановленим порядком, оголошено часткову мобілізацію, у зв`язку з чим в Україні настав особливий період.

24.02.2022 року Верховна Рада України затвердила Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022.

В період з 07.03.2022 року по 15.03.2022 року ОСОБА_3 , який перебував на посаді старшого пожежного-рятувальника 6 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС в Харківській області всупереч вимогам вищевказаних нормативно правових актів, діючи умисно, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, без відповідних дозволів керівництва, за відсутності законних підстав та поважних причин, достовірно знаючи про необхідність явки для несення служби до 6 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС в Харківській області, в період з 07.03.2022 року по 15.03.2022 не прибував до підрозділу для виконання своїх службових обов`язків згідно займаної посади, ухилившись, таким чином, від проходження служби цивільного захисту в особливий період.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на ухилення від проходження служби цивільного захисту, ОСОБА_3 достовірно знаючи про те, що в Україні діє особливий період, у тому числі під час дії воєнного стану, з метою ухилитися від проходження служби цивільного захисту, з мотивів небажання переносити труднощі такої служби, через особисту недисциплінованість та несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків, достовірно знаючи про необхідність заступати на добові чергування в період часу з 07.03.2022 року по 15.03.2022 з метою виконання своїх службових обов`язків, не з`явився на службу до 6 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС в Харківській області за адресою: м.Харків, вул. Кандаурова 47.

У подальшому, наказом начальника ГУ ДСНС України в Харківській області від 15.03.2022 року № 111 ОСОБА_3 звільнено у запас Збройних Сил України у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу та 15.03.2022 виключено з кадрів ДСНС України.

Таким чином, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 336-1 КК України, тобто у ухиленні від проходження служби цивільного захисту в особливий період чи у разі проведення цільової мобілізації.

20.01.2023 о 13 год. 00 хв. ОСОБА_3 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 336-1 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами, як окремо, так і усіма в сукупності, а саме: наказом про проведення службового розслідування № 69 від 07.03.2022, актом про невихід на службу від 07.03.2022; актом про невихід на службу від 08.03.2022; актом про самовільний виїзд за межі гарнізону від 08.03.2022; актом про невихід на службу від 11.03.2022; актом про невихід на службу від 12.03.2022 висновком службового розслідування від 13.03.2022, наказом по особовому складу ГУ ДСНС України в Харківській області № 109 від 14.03.2022, протоколами допитів свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років позбавлення волі, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та у органу досудового розслідування виникла необхідність у обранні підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий зазначає, що під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження, встановлено, що ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді старшого пожежного-рятувальника, всупереч вимогам нормативно правових актів України, діючи умисно, без відповідних дозволів керівництва, за відсутності законних підстав та поважних причин, достовірно знаючи про необхідність явки для місця несення служби, в період з 07.03.2022 року по 15.03.2022 не прибував до підрозділу для виконання своїх службових обов`язків згідно займаної посади та ухилився таким чином, від проходження служби цивільного захисту в особливий період, що свідчить про те, що останній в подальшому, при обранні йому більш м`якого запобіжного заходу, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий наголошує, що для запобігання ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, орган досудового розслідування вважає необхідним покладення на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого за першою вимогою; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та /або місця роботи; в період часу з 22.00 год. до 06.00 год. не залишати місце проживання, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

II. Позиція учасників у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

III. Мотиви та оцінка слідчого судді

1. Щодо підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашьного арешту

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити: (1) чи набула особа статусу підозрюваної; (2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення; (3) чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України; (4) чи наявні інші обставини, які враховуються при застосуванні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України; (5) чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження;

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

1.1. Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 336-1 КК України, складено і підписано 20 січня 2023 року та вручено останньому 20 січня 2023 року о 13:00 годині.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_3 набув статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

1.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, важливо, що остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000266, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 квітня 2022 року, за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 336-1 КК України.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів: наказом про проведення службового розслідування № 69 від 07.03.2022, актом про невихід на службу від 07.03.2022; актом про невихід на службу від 08.03.2022; актом про самовільний виїзд за межі гарнізону від 08.03.2022; актом про невихід на службу від 11.03.2022; актом про невихід на службу від 12.03.2022 висновком службового розслідування від 13.03.2022, наказом по особовому складу ГУ ДСНС України в Харківській області № 109 від 14.03.2022, протоколами допитів свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_3 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним злочину за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя також враховує, що на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності встановлених фактів та обставин визначає лише ймовірну причетність ОСОБА_3 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

1.3. Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчий вказує на ризик того, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

1.3.1. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Водночас, не залишається поза увагою слідчого судді те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Також вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

1.4. Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановленого ризику кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ст. 336-1 КК України, у разі визнання винуватим у вчиненні якого йому може загрожувати покарання у виді позбавленням волі на строк від двох до п`яти років.

1.5. Щодо можливості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або більш м`якого запобіжного заходу

На переконання слідчого судді, досліджений під час судового засідання та описаний у цій ухвалі ризик свідчить, що менш суворий запобіжний захід може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме домашній арешт, оскільки застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановленого ризику і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

При цьому, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до підозрюваного вказаного запобіжного заходу, оскільки частиною другою статті 181 КПК України передбачено, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановленого ризику, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, а саме - до 19 березня 2023 року включно.

III. Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_3 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованого злочину, про наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик вчинення ним дій, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слід зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідуваннявиправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 309 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування до 19 березня 2023 року включно, який полягає в забороні підозрюваному залишати житло у період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 , зобов`язавши прибувати за кожною вимогою до суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту - Харківська область, Харківський район, селище міського типу Солоницівка, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Встановити строк дії ухвали до 19 березня 2023 року включно.

Копію ухвали надіслати для виконання до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено і підписано без проголошення 27 січня 2023 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1