Справа № 646/840/22
№ провадження 1-кс/646/358/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2022 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,

УСТАНОВИВ:

17 лютого 2022 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а саме: автомобіля марки «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_5 , одну тканинну перчатку чорно-жовтого кольору та одну тканинну перчатку синьо-чорного кольору, яке було вилучено 12 лютого 2022 року під час огляду в кюветі з правого боку автодороги Харків Сімферополь Е-105 поблизу с. Нове Мажарове Красноградського району, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження вказаним майном будь-яким особам.

Згідно з відміткою на поштовому конверті, клопотання про арешт майна направлено на адресу Червонозаводського районного суду м. Харкова 14 лютого 2022 року, тобто з дотриманням встановленого законом строку.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом ВП №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 11 лютого 2022 року до ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 11 лютого 2022 року близько о 22 годині 01 хвилина за адресою: м. Харків, вул. Достоєвського, буд. 15 невідома особа заволоділа транспортним засобом, а саме: «Шевроле авео», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5

12 лютого 2022 року у період часу з 09 години 10 хвилин до 09 години 40 хвилин, з правого боку автодороги Харків Сімферополь Е-105 в кюветі, біля с. Нове Мажарове Красноградського району було проведено огляд, під час якого було виявлено: автомобіль марки «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_5 , а також одну тканинну перчатку чорно-жовтого кольору та одну тканинну перчатку синьо-чорного кольору.

Вищевказані речі, які були виявленні в ході проведення огляду місця події, у подальшому були вилучені.

Слідчий зазначає, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене в ході проведення огляду місця події майно, є предметом вчинення вказаного кримінального правопорушення, та зберегло на собі сліди злочину.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, а також з метою призначення в подальшому судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі та просила клопотання задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, виходячи з такого.

Як встановлено у судовому засіданні слідчим відділом ВП №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Зі змісту протоколу огляду місця події від 12 лютого 2022 року вбачається, що 12 лютого 2022 року у період часу з 09 години 10 хвилин до 09 години 40 хвилин проведено огляд в кюветі з правого боку автодороги Харків Сімферополь Е-105 поблизу с. Нове Мажарове Красноградського району, під час якого виявлено автомобіль марки «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер кузова НОМЕР_2 , одну тканинну перчатку чорно-жовтого кольору та одну тканинну перчатку синьо-чорного кольору, вказані речі в подальшому були вилучені.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 12 лютого 2022 року автомобіль марки «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_2 , одну тканинну перчатку чорно-жовтого кольору та одну тканинну перчатку синьо-чорного кольору визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000231 від 12.02.2022.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт зберегло або може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Отже, відповідно до ст. 91 КПК України майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного тимчасово вилученого майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Крім того, при прийнятті рішення, слідчий суддя враховує положення ст. 173 КПК України про розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, а також положення, передбачені ч. 11 ст. 170 КПК України, відповідно до яких заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

З огляду на викладене, найменш обтяжливим способом арешту майна є заборона відчуження та розпорядження арештованого майна, але при цьому слідчий суддя вважає за можливе передати його на відповідальне зберігання володільцю ОСОБА_5 , попередивши про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України. Крім того, враховуючи, що тимчасово вилучене в ході огляду місця події майно, а саме: одна тканинна перчатка чорно-жовтого кольору та одна тканинна перчатка синьо-чорного кольору, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000231 від 12.02.2022, тому слідчий суддя вважає за можливе накласти на них арешт у спосіб, визначений прокурором у клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 12.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України - задовольнити.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони відчуження та розпоряджатися на тимчасово вилучене 12 лютого 2022 рок під час огляду місця події в кюветі з правого боку автодороги Харків Сімферополь Е-105 поблизу с. Нове Мажарове Красноградського району, майно, а саме:

- автомобіль марки «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_2 , що на праві власності належить ОСОБА_5 ;

- одну тканинну перчатку чорно-жовтого кольору та одну тканинну перчатку синьо-чорного кольору.

Передати автомобіль «ЗАЗ» моделі «VIDA», чорного кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_2 , на відповідальне зберігання під розписку ОСОБА_5 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки по зберіганню вказаного транспортного засобу до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку та, в разі необхідності, за першою вимогою надавати вказаний автомобіль слідчому, прокурору, експерту з метою його огляду та проведення слідчих дій.

Виконання ухвали у порядку ст. 175 КПК України доручити слідчому СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1