Провадження №1-кс/523/2535/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2022 року

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про арешт майна, в матеріалах кримінального провадження за № 90000663 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

16.09.2022 року на розгляд Суворовського районного суду м. Одеси надійшло клопотання дізнавача СД відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням про арешт майна, в матеріалах кримінального провадження за № 90000663 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання дізнавача та просила його задовольнити.
Дізнавач ОСОБА_6 підтримала клопотання, пояснила що є необхідність проведення експертизи.
Адвоката ОСОБА_4 заперечував проти накладання арешту та просив повернути його оскільки воно подане з порушенням вимог КПК України.
ОСОБА_5 заперечував проти клопотання дізнавача, посилався на кількісні порушення та просив повернути клопотання.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст.ст. 171, 172 КПК України, виходячи з наступного.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Крім того, частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні № 90000663 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України підозра жодній особі не повідомлена, юридичних осіб, щодо яких здійснюється це кримінальне провадження не вказано.
В клопотанні не визначено процесуальний статус особи, на майно якої дізнавач просить накласти арешт.
Визнання зазначеного вилученого майна речовим доказом у кримінальному провадженні матеріалами клопотання не підтверджено, відповідна постанова слідчого, дізнавача про визнання його речовим доказом суду не надана.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт майна третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.
Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Звернення з клопотанням про арешт майна неналежною особою може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.
Згідно зі статтею 1 Протоколу № 1 до Конвенції з прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до частини третьої ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що в клопотанні про арешт тимчасово вилученого майна, всупереч вимогам ч. 2 ст. 64-2, с. 170, ч. 1 ст. 171 КПК України, не зазначено процесуальний статус особи, на майно якої просить накласти арешт, крім того подано особою, яка в даному випадку немає повноважень на звернення з таким клопотанням.
З огляду на викладене, слідчий суддя повертає клопотання прокурору для усунення недоліків на підставі статті 172 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 9, 26, 64,132, 169, 170, 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про арешт майна, в матеріалах кримінального провадження за № 90000663 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, - повернути прокурору для усунення недоліків
Встановити строк в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1