Справа № 932/3442/22
Провадження № 1-кс/932/1816/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка, Донецької області, громадянина України, маючого середню освіту, офіційно непрацевлаштованого, утриманців не маючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз за вироком Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 24.04.2020 за ч.2 ст.185 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки та 1 місяць, звільнений 25.03.2022,

в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000488 від 30.06.2022 за ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
до слідчого судді звернулася слідчий СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , 30.06.2022, в умовах воєнного стану, біля стоянки маршрутного таксі №88 за адресою: м. Дніпро, вул. Глінки, 17, викрав чорну сумочку із написом «Sport», яка знаходилася біля водійського сидіння та у якій знаходилися грошові кошти в сумі 2 500 грн. Дії підозрюваного кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру та щодо нього існують ризики: переховування від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому слідчий просить визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний підозру визнав, вказав, що викрав сумочку автоматично, він навіть не зрозумів як це сталося. Вказав, що часткова вина в тому є водія, який залишив сумочку без нагляду.

Щодо запобіжного заходу то просив обмежитися домашнім арештом, вказав, що не має наміру та можливості переховуватися. Маючи судимості він не зміг отримати паспорт, влаштуватися на роботу та піти воювати.

Захисник просив обмежитися домашнім арештом в нічний час.
Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 30.06.2022, за №0000488, внесено відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

ОСОБА_4 затримано 30.06.2022 о 16:45 год.

01.06.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчим надано наступні докази: протокол огляду місця події; протокол затримання ОСОБА_4 , підчас якого було вилучено зокрема чорну сумочку із написом «Sport» та грошові кошти; протокол допиту потерпілого; протоколи допиту понятих, які були присутні при затриманні.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч. 1, 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відтак, враховуючи санкцію ч.4 ст.185 КК України та попередні судимості підозрюваного до нього може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років), відсутність доведеного факту отримання підозрюваним законного доходу, відсутність будь-яких соціальних зв`язків у підозрюваного, вік та стан здоров`я підозрюваного які не перешкоджають реалізації ризиків, на всій території України введено режим воєнного стану.

Відтак, можна ствердити, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Враховуючи попередні судимості підозрюваного за корисливі злочини, що він звільнився 25.03.2022 та вже 30.06.2022 його було затримано за підозрою у вчиненні корисливого злочину, вагомим є ризик вчиненні інших злочинів.

Ризик незаконного впливу та свідків чи потерпілого стороною обвинувачення необґрунтовано.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи усе вищевказане, а в першу чергу високу ймовірність вчинення підозрюваним нових злочинів, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Домашній арешт не зможе виключити реалізацію всіх встановлених ризиків. Підозрюваний неодноразово судимий, після звільнення мав можливість продемонструвати належну поведінку, проте цього не зробив. Він не має жодних соціальних зв`язків, які б могли убезпечити від реалізації ризиків.

За приписами ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи відсутність обґрунтувань сторони обвинувачення щодо більшого розміру застави, не встановлення підчас судового розгляду можливості підозрюваного внести заставу у більшому розмірі, враховучи суму коштів, якими згідно підозри заволодів підозрюваний, слідчий суддя визначає заставу у мінімальному розмірі, який передбачено законом.

Відповідно до ч.3 вказаної статті в ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовільнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати із 30.06.2022 16:45 год.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 49 620 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

?прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Строк дії ухвали до 28.08.2022.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 06.07.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1