Справа № 185/3253/22
Провадження № 1-кс/185/593/22
09 травня 2022 року м. Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Андріївка, Баганського району, Новосибірської області Російської Федерації, українця, громадянина України, який має середню освіту, не працює, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, останній раз:
- 16.07.2021 Юр`ївським районним судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185 КК України до трьох років позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки 5 місяців,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання 18.03.2022 приблизно о 19 годині 30 хвилин, (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 , разом з потерпілою ОСОБА_6 . В ході бесіди між останніми в результаті раптово виниклих особистих неприязних відносин у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень, та бажаючи їх настання ОСОБА_5 , наніс один удар по обличчю ОСОБА_6 , від чого остання впала вдарившись обличчям об бордюр. Своїми умисними, діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_6 , тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми зі струсом головного мозку, забійних ран на волосистій частині голови в тім`яній ділянці зліва, в лобній ділянці зліва біля внутрішнього кінця лівої надбрівної дуги, в проекції внутрішнього кінця лівої надбрівної дуги, садна правої виличної ділянки, які за своїм характером відносяться до легких тілесних ушкоджень, які спричинили короткочасний розлад здоров`я більше шести днів, але не більше як три тижні (21день).
Крім того 16.04.2022 приблизно о 15 годині 00 хвилин, (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , перебував за адресою: АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_6 . В ході бесіди між ними в результаті раптово виниклих особистих неприязних відносин у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень, та бажаючи їх настання ОСОБА_5 , наніс один удар кулаком правої руки в область обличчя потерпілої ОСОБА_6 , після чого ОСОБА_5 знаходячись у верхньому положенні відносно ОСОБА_6 наніс їй ще 10 ударів кулаком правої руки в область обличчя, тим самим спричинивши їй тілесні ушкодження. Своїми умисними, злочинними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_6 , тілесні ушкодження у вигляді синців в лівій лобно-скроневій ділянці та в лівій виличній ділянці, які за своїм характером відносяться до легких тілесних ушкоджень.
Крім того, ОСОБА_5 26.04.2022 приблизно о 10 годин 00 хвилин (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено), перебуваючи на законних підставах на території домоволодіння своєї знайомої ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_4 , разом із потерпілим ОСОБА_8 та іншими присутніми особами, сидячі на лавочці, що поруч із жилим будинком, почали розпивати алкогольні напої. Далі приблизно о 15 год. 30 хв., ОСОБА_5 помітив біля паркану вищевказаного домоволодіння, чоловічу сумку чорного кольору яку ОСОБА_8 залишив без нагляду. ОСОБА_5 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає підійшов до вказаної чоловічої сумки, перевірити її вміст, виявив, що в ній знаходяться два мобільні телефони марки «Nokia» моделі «1600» imei: НОМЕР_1 сірого кольору та мобільний телефон марки «Samsung» моделі «GT-C3322і» чорного кольору. ОСОБА_5 маючи умисел, направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану, розуміючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, повторно, керуючись корисливим мотивом, скориставшись тим, що за ним ніхто не спостерігає та його дії залишаться непоміченими сторонніми особами, шляхом вільного доступу, таємно для оточуючих викрав із чоловічої сумки із шкіряного замінника - два мобільні телефони марки «Nokia» моделі «1600» imei: НОМЕР_1 сірого кольору, вартістю 193 грн. 67 коп. та мобільний телефон марки «Samsung» моделі «GT-C3322і» чорного кольору, вартістю 416 грн. 67 коп., загальною вартістю 610 гривень 34 копійки, які належать потерпілому ОСОБА_8 та в подальшому сховав їх до зовнішнього правого карману своїх брюк, чим завдав останньому матеріальну шкоду на загальну суму 610,34 грн. В подальшому ОСОБА_5 із місця вчинення злочину зник, і викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим довів своє кримінальне правопорушення, направлене на таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, в умовах воєнного стану, до кінця.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємному, повторному, викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану та у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч. 2 ст. 125 КК України умисному легкому тілесному ушкодженні, що спричинило короткочасний розлад здоров`я, та ч. 1 ст. 125 КК України умисному легкому тілесному ушкодженні.
05.05.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України таємному, повторному, викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану та у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч. 2 ст. 125 КК України умисному легкому тілесному ушкодженні, що спричинило короткочасний розлад здоров`я, та ч. 1 ст. 125 КК України умисному легкому тілесному ушкодженні.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років, після вчинення вказаного злочину до правоохоронних органів не звернувся, враховуючи те, що під загрозою застосування до нього суворого покарання у разі доведеності його вини, у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи дані обставини вчиненого кримінального правопорушення та те, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий за скоєння корисливих злочинів та маючи не зняту і не погашену в установленому законом порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив корисливе кримінальне правопорушення. Також ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, ніде не працює, у слідства є підстави вважати що, у випадку перебування підозрюваного на свободі, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як не одноразово раніше судимий за злочини проти власності. Крім того, перебуваючи під загрозою реального покарання та розуміючи його невідворотність, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, яка є колишньою його співмешканкою та щодо якої ОСОБА_5 на протязі тривалого часу вчиняє насилля.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні. Вважають, що інший більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт, не зможе запобігти зазначеним ризикам, підозрюваний не має постійного місця проживання, а за адресою АДРЕСА_2 проживає потерпіла відносно якої підозрюваний на протязі тривалого часу вчиняє насилля.
Підозрюваний в судовому засіданні просив не позбавляти його волі, обрати цілодобовий домашній арешт, так як з потерпілою вони вже помирились та живуть разом.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, не одружений, не має утриманців, тобто не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, окрім адерси проживання потерпілої в даному кримінальному провадженні, яка в протоколах допиту зазначила, що більше вони разом не проживають, раніше неодноразово судимий, інкриміновані підозрюваному протиправні дії вчинив в період іспитового строку.
Слідчим суддею також врахована практика Європейського суду з прав людини рішення «Selcuk v. Turkey Сельчук проти Туреччини», § 34, згідно якого наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин.
Враховуючи дані про підозрюваного та те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та кримінальних проступків, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування підозрюваного, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілого, 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії.
Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчинені тяжкого злочину, встановлено від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 згідно ст.12 КК України належать до тяжкого злочину, обставини вчиненого кримінального правопорушення, розмір шкоди, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати мінімальний розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч.3 ст.182 КПК України.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 58 днів до 15.19 год 05 липня 2022 року, в межах строку досудового розслідування.
Строк дії ухвали обчислювати з моменту проголошення ухвали, а саме з 15.19 год. 09 травня 2022 року.
Строк дії ухвали - до 15.19 год 05 липня 2022 року включно.
Взяти підозрюваного під варту в залі суду негайно.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з смт. Юр`ївка Дніпропетровської області;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1