Справа № 361/5188/22
Провадження № 1-кс/361/1048/22
У Х В А Л А

12 жовтня 2022 року м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002124 від 09 жовтня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 194 Кримінального кодексу України, про арешт тимчасово вилученого майна,
в с т а н о в и в:
Прокурор Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт тимчасово вилучених речей під час огляду місця події 09 жовтня 2022 рокуза адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002124 від 09 жовтня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 194 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.10.2022 року близько 22 години, більш точного часу під час досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин зі ОСОБА_5 , 1993 року народження, прийшов до місця її проживання за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_6 , 1960 року народження.
Зайшовши до однієї із кімнат квартири АДРЕСА_2 та не виявивши у кімнаті свою знайому ОСОБА_5 , у ОСОБА_4 виник умисел на знищення чужого майна шляхом підпалу.
Так, 08.10.2022 року близько 22 години 10 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні однієї з кімнат квартири АДРЕСА_2 , з метою вчинення протиправних дій, направлених на умисне знищення чужого майна шляхом підпалу, яке перебувало в користуванні ОСОБА_5 та на праві власності належить ОСОБА_6 , та реалізуючи умисел, направлений на умисне знищення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 кинув недопалок цигарки на диван з метою його підпалу, а також, продовжуючи свій протиправний умисел, помітивши на підлозі ганчірку, взяв її у руки та за допомогою наявної в нього запальнички підпалив ганчірку та кинув на диван для пришвидшення загорання.
Після чого, ОСОБА_4 переконавшись, що диван почав горіти та усвідомлюючи, що в результаті вчинених дій він створив небезпеку загорання кімнати № 6 та іншого майна в будинку АДРЕСА_3 , не вживши жодних заходів для запобігання цьому, з місця вчинення кримінального правопорушення зник.
У результаті вказаних умисних протиправних дій, спрямованих на знищення чужого майна шляхом підпалу ОСОБА_4 завдав майнову шкоду ОСОБА_6
09.10.2022 року проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено обгорілі рештки куртки чорного кольору, які були вилучені з приміщення № 7 та які поміщено до спецпакету SUD4015564; обгорілі рештки тканини з поверхні обгорілого дивану, які поміщено до спецпакету PSP1183692.
09.10.2022 постановою слідчого вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено обгорілі рештки куртки чорного кольору, які були вилучені з приміщення № 7 та які поміщено до спецпакету SUD4015564; обгорілі рештки тканини з поверхні обгорілого дивану, які поміщено до спецпакету PSP1183692, визнано речовими доказами, оскільки вказані речі є предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи викладене, необхідно накласти арешт на вказані вище речі, оскільки незастосування заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати встановленню обставин, які підлягають доказуванню під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, звернувшись до слідчого судді з заявою про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, в якому клопотання підтримав та просив задовольнити.

Враховуючи ту обставину, що автор клопотання не зазначив контактні дані власника майна про накладення арешту на яке він звернувся до слідчого судді, тому слідчий суддя був позбавлений можливості повідомити про день, час та місце судового засідання третю особу, щодо майна якої вирішується питання про арешт, з вказаної причини судове засідання проводилося у його відсутність.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

Слідчим відділом Броварського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002124 від 09 жовтня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 194 Кримінального кодексу України.
З протоколу огляду місця події від 09 жовтня 2022 року, вбачається, що 09 жовтня 2022 року проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено обгорілі рештки куртки чорного кольору, які були вилучені з приміщення № 7 та які поміщено до спецпакету SUD4015564; обгорілі рештки тканини з поверхні обгорілого дивану, які поміщено до спецпакету PSP1183692.
При цьому, постановою слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київськй області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 09 жовтня 2022 року, вказані речі визнано речовими доказами.
Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то слідчий повинен неухильного їх дотримуватися.

Так, відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини 1 статті 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Згідно абзацу 1 частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

У відповідності до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до приписів статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям частини 1 статті 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відносяться до категорії речових доказів.

Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ту обставину, що виявлений та вилучені згідно протоколу огляду місця події від 09 жовтня 2022 року речі були визнані речовими доказами; наслідки накладення арешту на майно, тому вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого на накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме обгорілі рештки куртки чорного кольору, які були вилучені з приміщення № 7 та які поміщено до спецпакету SUD4015564; обгорілі рештки тканини з поверхні обгорілого дивану, які поміщено до спецпакету PSP1183692.
На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені під час огляду місця події 09 жовтня 2022 рокуза адресою: АДРЕСА_1 , а саме: обгорілі рештки куртки чорного кольору, які були вилучені з приміщення № 7 та які поміщено до спецпакету SUD4015564; обгорілі рештки тканини з поверхні обгорілого дивану, які поміщено до спецпакету PSP1183692.
Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1