Провадження по справі № 1-кп/522/6460/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(повний текст)
31 жовтня 2022 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 5 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Керч, АРК, громадянина України, з вищою освітою, працевлаштованого на посаді директора ТОВ «ТД Одеський бекон», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000634 від 29.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.08.2022 року, близько 10 год. 00 хв. ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні військовий стан; відповідно до Указу Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб військовий стан в Україні продовжено; також відповідно до Указу Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб військовий стан в Україні продовжено; в подальшому відповідно до Указу Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб військовий стан в Україні продовжено, знаходився у орендованому ним приміщенні магазину, за адресою: АДРЕСА_3 , де знаходилася майно та обладнання передана ОСОБА_4 у користування згідно з актом приймання передачі майна № 1 за Договором оренди Магазину № 05/22 від 03.05.2022, та вирішив продати наявне обладнання передане у користування, а саме: паровектомат марки «Rational», серія: E61SH8, модель SCC WE 61, металеву підставку під нього та смокер марки «Rational» VarioSmoker 32670795, належні ОСОБА_7 ..

Маючи намір на вчинення крадіжки чужого майна та переслідуючи ціль незаконного збагачення, впевнившись що його дії залишаються непомітними для оточуючих, діючи умисно, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 продав паровектомат марки «Rational», серія: E61SH8, модель SCC WE 61, металеву підставку під нього та смокер марки «Rational» VarioSmoker 32670795, за 100 000 гривень ФОП « ОСОБА_8 », тим самим спричинивши ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 297 000 гривень.

10.10.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого передбаченого ч.4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного часу.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків: передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: незаконно впливати на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, а також ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може перешкоджати органу досудового слідства іншим чином.

Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні слідчого, не обґрунтовані, підозра не обґрунтована, так як ОСОБА_4 відкрито та правомірно діяв, коли передавав майно потерпілого іншій особі ОСОБА_4 хворіє на низку важких захворювань.

Вивчивши надані матеріали кримінального провадження, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора та адвоката, приходжу до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви суду.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

На підставі ч.4 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікання встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

В частині 3 ст. 5 Конвенції / правова позиція ЄСПЛ, викладена в п. 60 рішення від 06.11.2008р. у справі "Єлоєв проти України"/ після спливу певного проміжку часу/досудового розслідування, судового розгляду/ навіть обґрунтована підозра у вчинені злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого.

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

В провадженні СВ ВП № 5 ОРУП №1 ГУНП в Одеській областіперебувають матеріали досудового розслідування №0000634 від 29.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра у інкримінованому злочині, передбаченому ч.4 ст. 185 КК України, на даний час обґрунтовується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: поясненнями свідків ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколами допиту представника потерпілого; протоколом огляду предмету; протоколом огляду предмету; постановою про долучення до кримінального провадження речових доказів, протоколом огляду предмету від 30.09.2022 року,

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Наведені в клопотанні слідчого ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором в судовому засіданні не доведені в повному обсязі, а також не доведено що інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть досягти мети кримінального провадження.

Метою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу є запобігання ризику переховуватись від органу досудового розслідування чи суду.

Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого, слідчий суддя до уваги не бере, оскільки ані слідчим в клопотанні, ані прокурором в судовому засіданні на надано будь-яких заяв від свідків чи потерпілого за фактом здійснення будь-якого впливу на них з боку підозрюваного. Досудове слідство триває, за цей час ОСОБА_4 не порушував процесуальних обов`язків.

Ризик перешкоджання органу досудового розслідування слідчий суддя також до уваги не бере, оскільки ані слідчим в клопотанні, ані прокурором в судовому засіданні не зазначено яким саме чином він зможе перешкоджати.

За таких умов, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що вчиненим кримінальним правопорушенням потерпілому була завдана матеріальна шкода на загальну суму 297 000 гривень.
Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_11 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ.
Інкримінований підозрюваному злочин було вчинено в період воєнного стану, що стверджує про зухвалість вчиненого діяння та суперечить морально-етичним нормам у суспільстві в особливий для держави та громадян період збройної відсічі на агресію Російської Федерації.
Мародерство це акт прихованої або відкритої крадіжки військовослужбовцями та цивільними особами майна у мертвих або поранених у бою та після нього. Мародерством також вважають присвоєння майна цивільного населення у районах вогневого ураження (бомбардувань, ракетних ударів, артилерійських та інших обстрілів), під час надзвичайних ситуацій природнього чи техногенного характеру.
Згідно статті 28 IV Конвенції про закони і звичаї війни на суходолі та додаток до неї: Положення про закони і звичаї війни на суходолі підписаної 18.10.1907 року у Гаазі (дата набрання чинності для України 24.08.1991 року), мародерство у місті чи місцевості, навіть у випадку, якщо його взяли штурмом, забороняється. (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_222#Text).
Згідно Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, було посилено кримінальну відповідальність за вчинення крадіжки та іншої категорії злочинів.
Враховуючи зазначені обставини, а також , що у вказаному кримінальному проваджені на даний час проводяться слідчі дії, є підстави вважати, що існує зазначений ризик, а тому з метою запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_12 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, 10.10.2022 року, то досудове розслідування має бути закінченим до 10.12.2022 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання слідчого обставини, беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, проте підозрюваний офіційно працює, має вищу освіту, раніше не судимий, має постійне місце проживання, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час адресою: АДРЕСА_2 ,зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та запобігти ризику переховування від суду, вчинення нових злочинів.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 179, 181, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 5 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22:00 до 06:00 години за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 2 місяців в межах строку досудового розслідування, тобто до 09.12.2022 року включно.

Покласти на підозрюваного обов`язки строком до 2 (двох) місяців в межах строку досудового розслідування, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою в розумні строки;

2) не залишати місце постійного проживання, розташоване за адресою з 22:00 до 06:00 години: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту рахувати з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 31.10.2022 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 31.10.2022 року о 14:00 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_13

31.10.2022