СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/576/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001858 від 18.07.2021 року стосовно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Котовськ Одеської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
25.07.2012 року Красноокнянським районним судом Одеської області за ч. 1 ст. 115 КК України до покарання у виді позбавлення полі на строк 10 років, звільнений 04.12.2020 у зв`язку з відбуттям строку покарання,
який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурор ОСОБА_4
обвинувачений ОСОБА_3
захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:
На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , в обґрунтування якого зазначено, що підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не вбачається, оскільки ризики не зменшились, а підстави, за яких було обрано запобіжний захід не змінились. Прокурор просила продовжити застосований до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення розміру застави.
Захисник, думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , проти клопотання прокурора заперечив, зазначивши що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведені та ґрунтуються на припущеннях. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.
Ухвалою суду від 14.09.2021р. до обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, який неодноразово було продовжено.
Відповідно до ухвали суду від 07.06.2022р. строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 05.08.2022р. Завершити судовий розгляд до закінчення строку дії запобіжного заходу наразі неможливо.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, вказавши крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою суд бере до уваги, що на даний час є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину, та відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, відомості щодо особи обвинуваченого, який офіційно не працює, у зв`язку з чим не має стабільного та законного джерела доходу, неодружений, утриманців не має, є особою раніше судимою.
В судовому засіданні прокурором доведено, що продовжує існувати ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки, усвідомлюючи суворість можливого покарання, обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду для уникнення кримінальної відповідальності, при цьому останній не має стійких соціальних зв`язків, які б могли запобігти настанню встановленого ризику; ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, з огляду на те, що ОСОБА_3 є особою раніше судимою за особливо тяжкий злочин проти життя та здоров`я особи, що свідчить про його схильність до вирішення конфліктних ситуацій за допомогою фізичної сили.
Разом з цим, заявлений прокурором ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків суд вважає необґрунтованим, оскільки вказані особи допитані в судовому засіданні про обставини вчинення кримінального правопорушення, а тому незаконний влив на потерпілого та свідків шляхом вмовлянь або залякувань з боку обвинуваченого маловірогідний.
При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.
Таким чином, на даний час ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені судом під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та при продовженні строку вказаного запобіжного заходу, існують та вони не зменшились настільки, що не можуть виправдовувати подальше тримання обвинуваченого під вартою, а тому суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Розглядаючи можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, в тому числі цілодобовий домашній арешт або застава, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України. Стан здоров`я обвинуваченого задовільний, що не виключає можливість перебування його під вартою в умовах слідчого ізолятора на час судового розгляду.
Посилання сторони захисту щодо наявності постійного місця проживання обвинуваченого ОСОБА_3 та зменшення ризиків хоч і мають місце, однак не є безумовною підставою для відмови в продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, ці обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого.
Враховуючи вищезазначене, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення розміру застави, оскільки злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , вчинено із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177,183, 194,199, 331,372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 29 вересня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1