Справа № 1-кп/593/21/2022
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" липня 2022 р.

Бережанський районний суд Тернопільської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

з участю:

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілої (адвоката) ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_5

захисника (адвоката): ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бережани Тернопільської області кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №-0000150 від 27 червня 2016 року стосовно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває згадане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про повторний виклик у судове засідання свідка обвинувачення ОСОБА_7 . Одночасно прокурор повідомив суд, що вказаний свідок перебуває закордоном і час прибуття його в Україну йому не відомий.

Розглянувши вказане клопотання прокурора, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 318 КПК України передбачено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.
Згідно ст. 332 КПК України судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку та випадків відкладення судового засідання з причин, передбачених ч. 2 вказаної статті.
На даний час, згідно встановленого обсягу та порядку дослідження доказів, триває судовий розгляд в стадії допиту свідків.

Судом задоволено клопотання прокурором про допит свідків обвинувачення, зокрема свідка ОСОБА_7 , присутність якого під час судового розгляду, згідно ч. 3 ст. 23 КПК України, сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Із своєї сторони, суд, сприяючи розгляду справи в розумні строки, постійно та неодноразово надсилав вказаному свідку судові повістки про виклик у судові засідання. Однак, свідок до суду не з`являвся. Адресовані йому повістки поверталися до суду або із відміткою «адресат відсутній за адресою» вказаною» у потовому відправленні або із відміткою про їх вручення, однак без відміток чи є таке вручення адресату особистим, чи за дорученням.

Як пояснив з цього приводу у судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , судові повістки за місцем проживання свідка фактично отримувала його мати потерпіла Нагірна ОСОБА_8 . І, як повідомила прокурору вказана особа, свідок ОСОБА_7 тривалий час перебуває закордоном у Польщі, його приїзд в Україну планувався у червні 2022 року, однак у зв`язку із війною, час його повернення додому зараз не відомий.

Суд констатує, що прокурором, як стороною обвинувачення не забезпечено дослідження у суді заявленого ним доказу, а саме - явку свідка ОСОБА_7 у судові засідання на: 20 жовтня 2021 року, 11 листопада 2021 року, 25 листопада 2021 року, 10 грудня 2021 року, 28 січня 2022 року, 23 лютого 2022 року, 03 березня 2022 року, 06 березня 2022 року, 07 травня 2022 року та 01 липня 2022 року.

Як вважає суд, прокурор, не зважаючи на створення судом необхідних умов для виконання обов`язку, передбаченого ч. 3 ст. 23 КПК України, тривалий час не забезпечує прибуття вказаного свідка у судове засідання для його безпосереднього допиту.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

При цьому, суд звертає увагу, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів з метою оперативного судового розгляду справи та дослідження наявних доказів.

ЯК вважає суд, не забезпечення явки у судове засідання для допиту свідка сторони обвинувачення ОСОБА_7 , свідчить про неналежне виконання прокурором своїх обов`язків, що призводить до неодноразових відкладень судових засідань та порушення принципу безперервності розгляду справи судом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, серед іншого, є забезпечення швидкого розслідування та судового розгляду. У п. 21 ч. 1 ст.7 КПК України закріплено, що розумність строків є засадою кримінального провадження.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження також закріплені в окремій ст. 28 КПК України. Так, забезпечення судового провадження в розумні строки покладено на суд.

Як слідує зі змісту даної статті критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

Дотримання розумного строку розгляду провадження є елементом справедливого судового розгляду в розумінні ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на доступ до правосуддя та на справедливий і відкритий розгляд його справи впродовж розумного строку.

У п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 р. у справі "Вергельський проти України" зазначено: "розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів". Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж "розумного строку" (рішення від 06.09.2005 р. у справі "Павлюлінець проти України").

Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п. 97 рішення Європейського суду з прав людини від 16.09.2010 р. у справі "Вітрук проти України" зазначено, що "в кримінальних справах "розумний строк", передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було "пред`явлено обвинувачення", тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочинів. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце "суттєве погіршення становища (підозрюваного)", чи ні. Щодо закінчення "відповідного строку", то в кримінальних справах період, передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі "Меріт проти України" (Merit v. Ukraine))".

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

З огляду на вказане, з врахуванням принципів змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, які на думку суду не будуть порушені, оскільки стороною обвинувачення заявлено про наявність певних доказів та запропоновано включити їх до порядку дослідження, тобто суд не вимагає надання інших доказів, про які не заявляв прокурор, однак представлення їх суду прокурором не відбувається (забезпечення явки для допиту свідка сторони обвинувачення), що призводить до затягування розгляду справи, та не дозволяє суду здійснити дослідження доказів у повному обсязі.

На даний час усі заявлені по справі докази є дослідженими, окрім свідка сторони обвинувачення ОСОБА_7 , решта заявлених свідків допитані. Із клопотанням про зменшення обсягу доказів обвинувачення та виключення вказаного свідка із переліку своїх доказів прокурор до суду не звертався, а навпаки - повідомив, що він наполягає на допиті вказаного свідка у суді.

За таких обставин, враховуючи той факт, що справа знаходиться на розгляді в Бережанському районному суді Тернопільської області з 18 серпня 2020 року, а дослідження доказів фактично триває з порушенням вимог розумності строку, суд вважає за доцільне, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, встановити стороні обвинувачення строк для подання до суду доказів у даному кримінальному провадженні, а саме забезпечення присутності свідка обвинувачення ОСОБА_7 для його безпосереднього допиту в судовому засіданні, 12 липня 2022 року о 14 год 30 хв.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 28, 114, 318, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Встановити стороні обвинувачення, в особі процесуального прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №-0000150 від 27 червня 2016 року стосовно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, - строк для подання до суду доказів у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: забезпечити присутність свідка обвинувачення ОСОБА_7 (прож. с.Нараїв Тернопільського району Тернопільської області) для його допиту на 14 год. 30 хв. 12 липня 2022 року.

Роз`яснити стороні обвинувачення, що у випадку не виконання ним своїх обов`язків щодо подання доказів на підтвердження обвинувачення по вказаному кримінальному провадженні у встановлений строк, кримінальне провадження буде розглядатись на підставі наявних доказів у суду станом на кінець граничного встановленого строку подання доказів.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення у цьому кримінальному провадженні.

Головуючий суддя ОСОБА_1