Справа № 159/3691/22
Провадження № 1-кс/159/1772/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про арешт майна
20 вересня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Ковельського районного управління поліції ГУНП у Волинській області (далі у всіх відмінках Слідчий СВ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області) ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000764 від 01.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України (далі КК України) про арешт майна,

в с т а н о в и в:
до Ковельського міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000764, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) 01.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що 29.08.2022, близько 04 год. 00 хв., громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах воєнного стану, з двору будинку АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно викрав сумку в якій знаходився мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» та навушники «Орро W12», чим громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдав майнової шкоди.

Відомості про кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР 05.07.2022 року за № 0000764 і розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правовопрушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Як зазначається слідчим у поданому клопотанні, 14.09.2022 громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав сумку чорного кольору «Custom», мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 та навушники «Орро W12», які були, як стверджується органом досудового розслідування, викрадені у ОСОБА_6 . Крім того, 14.09.2022 сумка чорного кольору «Custom», мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 та навушники «Орро W12» визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладених обставин, керуючись нормами чинного КПК України, слідчий, за прогодженням з прокуром, на підставі поданого клопотання, просить суд накласти арешт на сумку чорного кольору «Custom», мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 та навушники «Орро W12», з позбавленням права користуватись та розпоряджатись ними.

Одночасно із поданням клопотання про арешт майна, слідчим було подано заяву про розгляд клопотання за відсутності слідчого та прокурора.

Фактичний володілець майна, будучи належним чином повідомленим про розгляд клопотання про арешт майна, що може бути наслідком обмеження його прав та інтересів, у судове засідання не з`явився.
Відповідно до частини першої статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У зв`язку із вказаним, неприбуття у судове засідання слідчого, прокурора та власника майна не перешкоджає для розгляду поданого клопотання та його вирішення слідчим суддею, за наявними матеріалами справи.
На підставі вказаного, враховуючи вимоги частини четвертої статті 107 КПК України, фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши долучені до клопотання докази, слідчий суддя доходить наступних висновків, за результатами його розгляду.

Частиною першою, другою статті 171 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За змістом частини другої статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі чи відчуження.

Арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів, що визначено пунктом першим частини другої статті 170 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом першим частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, слідчим суддею береться до уваги, що частиною одинадцятою статті 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до статті 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.

Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим кримінальним процесуальним законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого із надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох імперативних обставин, визначених частиною третьою статті 132 КПК України.

Дослідивши долучені до клопотання докази, слідчим суддею було встановлено, що постановою від 14.09.2022 року, прийняту старшим слідчим СВ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження № 0000764, відомості щодо якого внесено до ЄРДР від 01.09.2022 року, було визнано та приєднано до кримінального провадження речові докази, а саме: сумку чорного кольору «Custom», мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 та навушники «Орро W12», добровільно видані 14.09.2022 року громадянином ОСОБА_5 .

Тобто, вказані матеріальні об`єкти стали об`єктом кримінально протиправних дій та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому мають значення речових доказів, в розумінні статті 98 КПК України. Окрім цього, слідчим суддею береться до уваги, що органом досудового розслідування необхідно провести судову товарознавчу експертизу, як слідчу (розшукову) дію, з метою встановлення вартості вказаних предметів, що має значення для кримінального провадження.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вилучене майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Враховуючи вказане, приходжу до висновку про те, що не застосування заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися майном може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування чи передачі майна, що суперечитиме завданню кримінального провадження, визначеному у статті 2 КПК України.

На виконання вимог частини першої статті 173 КПК України слідчим та прокурором, у достатній мірі, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно з метою проведення необхідних експертиз, а також наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно підлягає задоволенню.
На підстав вищевикладеного, керуючись статтями 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
клопотання старшого слідчого слідчого відділу Ковельського районного управління поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на добровільно видане майно, належне ОСОБА_6 : сумку чорного кольору «Custom», мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 10S» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , навушники «Орро W12».

Заборонити відчужувати, розпоряджатися, користуватися арештованим майном.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
На підставі частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1