Справа № 359/2085/22
Провадження № 1-кс/359/546/2022
У Х В А Л А
Іменем України
03 квітня 2022 року Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Бориспіль з технічною аудіо та відео фіксацією клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, українця, не працюючого , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого Бориспільським міськрайонним судом по ч.2 ст.185 КК України

в с т а н о в и в:
Прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно клопотання, 01.01.2022 приблизно о 17 год. ОСОБА_6 вживав алкогольні напої разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 .

З мотивів неприязних відносин у ОСОБА_4 виник умисел на вчинення умисного вбивства ОСОБА_8 .

Виконуючи злочинний умисел, ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, взяв кухонний ніж та наніс ним ОСОБА_8 один удар у грудну клітину, спричинивши тяжке тілесне ушкодження у виді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини з ушкодженням аорти, що супроводжувалось крововтратою та шоком, від яких настала смерть ОСОБА_8 .

01.04.2022 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.04.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Як зазначено в клопотанні, причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України доведена, обґрунтована та підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, що містяться в матеріалах досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Орган досудового розслідування стверджує, що вході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, п.3, п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі, то з метою ухилення від кримінальної відповідальності він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, то є підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити інші злочини; з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , які проживають разом з ним.

Прокурор вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати йому запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177, ч. 1 ст. 178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Встановлено, що 01.04.2022 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.04.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практики ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 підтверджується: даними протоколу огляду місця події від 01.04.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено труп ОСОБА_8 з колото-різаним пораненням грудної клітини, кухонний ніж, а також ОСОБА_4 у стані алкогольного сп`яніння; показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_9 ; лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_8 .

З огляду на це слідчий суддя дійшов переконання, що в ході досудового розслідування зібрана достатня кількість належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Згідно з ч. 1 ст. 183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до п.п. 1, 3, 5 ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити ці дії.

Підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Санкція ч.1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Тому з метою ухилення від кримінальної відповідальності він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

З метою ухилення від кримінальної відповідальності він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, то є підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити інші злочини; з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , які проживають разом з ним.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Тримання ОСОБА_4 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства та правопорядку. Безумовно, досягнення таких цілей становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа №511-550/0/4-13від 04.04.2013, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р., рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 р.).

З огляду на це слідчий суддя вважає за необхідне обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави, зважаючи на положення п.2 ч.4 ст.183 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном 60 днів без визначення розміру застави та утримувати його у державній установі «Бориспільська виправна колонія (№119)» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 з 17 год. 42 хв. 01.04.2022 р.

Дія ухвали закінчується 30 травня 2022 року о 17 год. 42 хв.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 05 квітня 2022 року о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1