Справа № 761/4131/22
Провадження №1-кп/761/2257/2022
В И Р О К
іменем України

01 серпня 2022 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000063, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 квітня 2021 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Северодвинськ (Російська Федерація), українки, громадянки України, з вищою освітою, не одруженої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.3 ст.191 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченої ОСОБА_6 ,
обвинуваченої ОСОБА_3 ,
ВСТАНОВИВ:

Історія провадження.
04 лютого 2022 року до Шевченківського районного суду міста Києва від прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000063,внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 квітня 2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.3 ст.191 КК України.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2022 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 07.02.2022 у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст.ст.314-316 КПК України.

Ухвалою судді від 10.02.2022 у даному кримінальному провадженню призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Формулювання обвинувачення за обвинувальним актом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до наказу №1124/о/17-17 від 26 грудня 2017 року, перебуваючи на посаді директора Державної організації «Український центр культурних досліджень» (), що розташоване за адресою: місто Київ, вулиця Ярославів Вал, № 36, зловживаючи своїм службовим становищем здійснила привласнення чужого майна, а саме: грошових коштів, які перебували у її віданні та належали ДО «Український центр культурних досліджень», якими в подальшому розпорядилась на власний розсуд, чим завдала матеріального збитку ДО «Український центр культурних досліджень», при наступних обставинах.

Відповідно до наказу №1124/о/17-17 від 26 грудня 2017 року Міністерства культури України ОСОБА_8 , на посаду директора ДО «Український центр культурних досліджень» призначено ОСОБА_3 .

26 грудня 2017 року, між Міністерством культури України (далі Міністерство) в особі Міністра ОСОБА_8 з однієї сторони, та ОСОБА_3 (Керівник) з іншої, укладено Контракт №700, яким ОСОБА_3 призначено на посаду директора ДО «Український центр культурних досліджень» () (далі - Центр).

Відповідно до п. 1.1. Контракту, Керівник зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію Центру здійснювати поточне керівництво Центром, забезпечувати його ефективну діяльність, раціональне використання і збереження закріпленого за Центром державного майна, а Міністерство зобов`язується створювати належні умови для матеріального забезпечення і організації праці Керівника; п. 1.2. На підставі контракту виникають трудові відносини між Керівником та Міністерством; п. 1.3. Керівник, який уклав цей контракт, є повноважним представником Центру під час реалізації повноважень, функцій, обов`язків, передбачених актами чинного законодавства, підзаконними актами, Статутом Центру та цим контрактом; п. 1.5. Керівник підзвітний Міністерству у межах, встановлених законодавством, Статутом Центру та цим контрактом.

Відповідно до п. 2.1. Контракту, Керівник зобов`язується: п. 2.1.1 дотримуватись положень чинного законодавства України та умов цього контракту; п. 2.1.4 дотримуватись вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів»; п. 2.1.5 виконувати вимоги, надані Міністерством в межах своєї компетенції; п. 2.1.6 забезпечувати своєчасну сплату податків та інших обов`язкових платежів до бюджету, Пенсійного фонду, суворо дотримуватись чинного законодавства та забезпечувати виконання обсягів роботи Центру; п. 2.1.11 відповідати за цільове використання коштів загального та спеціального фондів; п. 2.1.12 не допускати незаконного витрачання державних коштів непередбачені кошторисами цілі; п. 2.1.13 дотримуватись визначених нормативно-правовими актами фінансових та бюджетних правових норм, здійснювати контроль за збереженням майна, ощадливим і раціональним використанням матеріальних цінностей; п. 2.1.18 дотримуватись норм діючого законодавства, удосконалення форм методів управління, умов колективного договору, зміцнення договірної та трудової (виконавської) дисципліни.

Відповідно до п. 4.1. Контракту, Керівникові за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом встановлюється місячний посадовий оклад згідно з діючою схемою посадових окладів; п. 4.2. Керівникові додатково встановлюється: надбавка за складність, напруженість у роботі, високі досягнення у праці, виконання особливо важливої роботи в розмірі 50% до посадового окладу щомісячно в межах загального фонду оплати праці та фактично відпрацьованого часу; надбавка за почесне звання «Заслужений артист України» у розмірі 20% посадового окладу; п. 4.4. Керівнику нараховується щоквартальна премія в розмірі посадового окладу, за погодженням з Міністерством, за результатами розгляду звіту керівника про проведену протягом відповідного періоду роботу; п. 4.6. При установлені та здійсненні виплат враховувати вимоги пункту 11 Заходів щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710; п. 4.10. Керівнику надаються всі соціальні пільги, передбачені Колективним договором Центру.

Відповідно до п. 5.1 Контракту, у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, Сторони несуть відповідальність згідно із законодавством та цим контрактом; п. 5.2 Керівник несе матеріальну відповідальність, у тому числі повну, та зобов`язаний відшкодувати заподіяну своїми винними діями (бездіяльністю) пряму дійсну шкоду Центру та (або) державі у порядку і розмірах, визначених Цивільним кодексом України, Кодексом законів України про працю, Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами.

У травні 2018 року, між Міністерством культури України (далі Міністерство) в особі Міністра ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (Керівник) укладено Додаток №1 до Контракту №700 від 26.12.2017, яким внесені, за взаємною згодою, зміни до розділу 4 «Оплата праці керівника», а саме: п. 4.2 доповнити словами: надбавка за знання та використання в роботі іноземної мови (німецької) у розмірі 10% посадового окладу; п. 4.10 Керівнику надаються всі соціальні пільги та інші виплати, передбачені Колективним договором Центру

20 листопада 2018 року, між Міністерством культури України (далі Міністерство) в особі Міністра ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (Керівник) укладено Додаток №2 до Контракту №700 від 26.12.2017, яким внесені зміни до зазначеного Контракту, а саме: п. 4.4 розділу 4 «Оплата праці керівника» викладено в новій редакції: Керівнику нараховується щомісячна премія, за погодженням з Міністерством, відповідно до Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерства від 29.08.2018 №754.

Відповідно до Статуту ДО «Український центр культурних досліджень», затверджений Наказом Міністерства культури України від 03 березня 2017 року №153 Розділу VI: п. 6.1. Управління Центром здійснюється на основі поєднання прав директора Центру щодо оперативного управління державного майна і участі в управлінні трудового колективу Центру; п. 6.3. Керівництво діяльністю Центру здійснює директор. Директор організовує культурно-просвітницьку, дослідну, господарську, соціально-побутову та іншу діяльність Центру, забезпечує виконання завдань Центру, передбачених діючим законодавством і цим Статутом; п. 6.5. Статуту, Директор Центру: несе персональну відповідальність за стан та результати культурно-просвітницької, наукової і фінансово-господарської діяльності Центру, за своєчасність подання звітності Центру; несе персональну відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фінансування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності; відповідає за цільове використання коштів загального та спеціального фондів, не допускає незаконного витрачення державних коштів на непередбачені кошторисами цілі; забезпечує дотримання визначених нормативно-правовими актами фінансових та бюджетних правових норм, здійснює контроль за збереженням майна, ощадливим і раціональним використанням матеріальних цінностей; п. 6.6. Директор має право: розпоряджатися коштами Центру у відповідності до затверджених кошторисів і законодавства.

Відповідно до п. 6.12. Статуту, Трудовий колектив Центру становлять усі особи, які своєю працею беруть участь у його діяльності на основі трудового договору (контракту, угоди) або інших форм, що регулюють трудові відносини працівника з Центром; п. 6.12.1. Трудовий колектив Центру погоджує зміни та доповнення до Статуту Центру, бере участь в укладанні колективного договору (обговорює та схвалює проект колективного договору); п. 6.12.2. Участь трудового колективу в управлінні Центром реалізується загальними зборами трудового колективу та уповноваженим органом трудового колективу Радою трудового колективу, колективним договором та повноваженнями профспілкового комітету; п. 6.12.5. Оплата праці працівників Центру здійснюється відповідно до чинного законодавства; п. 6.12.6. Соціальні питання, що стосуються діяльності Центру вирішуються директором та трудовим колективом Центру і відображаються у колективному договорі. Колективним договором також регулюються питання охорони праці, виробничі та трудові відносини трудового колективу з адміністрацією Центру; п. 6.12.8. Положення колективного договору є обов`язковим для сторін і поширюється на всіх працівників Центру незалежно від їх членства в професійній спілці і є обов`язковими як для Директора, так і для трудового колективу.

Відповідно до Статуту ДО «Український центр культурних досліджень» затверджений Наказом Міністерства культури України від 17 квітня 2019 року №316 Розділу VII: п. 7.2. Керівництво діяльністю Центру здійснює директор; п. 7.3. Директор організовує адміністративну, культурно-просвітницьку, науково-дослідну, фінансово-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність Центру, забезпечує виконання завдань Центру, передбачених діючим законодавством і цим Статутом; п. 7.7. Статуту, Директор Центру: несе персональну відповідальність за стан та результати культурно-просвітницької, наукової і фінансово-господарської діяльності Центру, за своєчасність подання звітності Центру; створює необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку, забезпечує неухильне виконання всіма підрозділами, службами та працівниками, причетними до бухгалтерського обліку, правомірних вимог бухгалтера щодо дотримання порядку оформлення та подання до обліку первинних документів; несе відповідальність за організацію бухгалтерського обліку Центру та забезпечення фінансування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років; відповідає за цільове використання коштів загального та спеціального фондів, не допускає незаконного витрачення державних коштів на непередбачені кошторисами цілі; забезпечує дотримання визначених нормативно-правовими актам фінансових та бюджетних правових норм, здійснює контроль за збереженням майна, ощадливим і раціональним використанням матеріальних цінностей.

Відповідно до п. 7.8. Статуту, Директор має право: розпоряджатися коштами Центру у відповідності до затверджених кошторисів і законодавства; вирішувати інші питання відповідно до законодавства та в межах завдань, визначених цим Статутом і контрактом.

Відповідно до Розділу ІХ Статуту: п. 9.5. Трудовий колектив Центру становлять усі особи, які своєю працею беруть участь у його діяльності на основі трудового договору (контракту, угоди) інших форм, що регулюють трудові відносини працівника з Центром; п. 9.6. Трудовий колектив Центру погоджує зміни та доповнення до Статуту Центру, бере участь в укладанні колективного договору (обговорює та схвалює проект колективного договору); п. 9.11. Положення колективного договору є обов`язковим для сторін і поширюється на всіх працівників Центру незалежно від їх членства в професійній спілці і є обов`язковими як для Директора, так і для трудового колективу; п. 9.13. Оплата праці працівників Центру здійснюється відповідно до чинного законодавства України; п. 9.15. Соціально-економічні питання, що стосуються діяльності Центру, вирішуються Директором та трудовим колективом центру і відображаються у колективному договорі. Колективним договором також регулюються питання охорони праці, виробничі та трудові відносини трудового колективу з адміністрацією Центру.

Відповідно до Статуту ДО «Український центр культурних досліджень» затверджений Наказом Міністерства культури України від 24 квітня 2020 року №1676 Розділу VII: п. 7.2. Керівництво діяльністю Центру здійснює директор; п. 7.3. Директор організовує адміністративну, культурно-просвітницьку, науково-дослідну, фінансово-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність Центру, забезпечує виконання завдань Центру, передбачених діючим законодавством і цим Статутом; п. 7.4. Рішення з соціальних питань, що стосуються працівників Центру приймаються директором Центру за участю трудового колективу; п. 7.7. Статуту, Директор Центру: несе персональну відповідальність за стан та результати культурно-просвітницької, наукової і фінансово-господарської діяльності Центру, за своєчасність подання звітності Центру; створює необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку, забезпечує неухильне виконання всіма підрозділами, службами та працівниками, причетними до бухгалтерського обліку, правомірних вимог бухгалтера щодо дотримання порядку оформлення та подання до обліку первинних документів; несе відповідальність за організацію бухгалтерського обліку Центру та забезпечення фінансування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років; відповідає за цільове використання коштів загального та спеціального фондів, не допускає незаконного витрачення державних коштів на непередбачені кошторисами цілі; забезпечує дотримання визначених нормативно-правовими актам фінансових та бюджетних правових норм, здійснює контроль за збереженням майна, ощадливим і раціональним використанням матеріальних цінностей, та інше.

Згідно чинного на момент вчинення ОСОБА_3 суспільно-небезпечного діяння, що виразилось у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, відповідно до Класифікатора професій ДК 003:2010, затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327, посада «директор» відноситься до розділу 1 (законодавці, вищі державні службовці, керівники, менеджери (управителі), клас професій 121 «Керівники підприємств, установ та організацій».

Крім того, відповідно до Колективного договору між адміністрацією та Радою трудового колективу ДО «Український центр культурних досліджень», на період з 01.12.2017 по 31.12.2020, п. 4.4. Оплата праці в Центрі здійснюється згідно з чинним законодавством. Керівник несе відповідальність за несвоєчасну виплату заробітної плати згідно з чинним законодавством; п. 4.5. Адміністрація зобов`язується: за наявності підстав, передбачених чинним законодавством, у межах фонду заробітної плати та за наявності економії коштів фонду заробітної плати виплачувати співробітникам Центру премії, доплати і надбавки; п. 8.1. У випадку невиконання або неналежного виконання обов`язків, передбачених даним договором, сторони несуть відповідальність у відповідності з чинним законодавством України.

Крім того, 11 грудня 2017 року, відповідно до наказу №120 ДО «Український центр культурних досліджень» затверджено «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги» (Положення).

Згідно Розділу І Положення, Загальні положення ч. 2. Дія цього Положення поширюється на всіх працівників Українського центру культурних досліджень (далі Центр).

Згідно Розділу ІІ Преміювання ч. 4. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал, здійснюється за погодженням з Міністерством культури України; ч. 5. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за місяць та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення; ч. 9. Подання з пропозиціями щодо преміювання надаються директору Центру, заступником директора щодо координованих ним працівників, а також керівника господарської служби, керівниками структурних підрозділів щодо працівників свого структурного підрозділу із зазначенням результатів виконання ними посадових обов`язків та завдань, за умови наявності економії фонду заробітної плати. Преміювання працівників, які безпосередньо підпорядковуються директору Центру, а також керівників кадрової та бухгалтерської служб, визначається ним особисто; ч. 10. Преміювання працівників Центру здійснюється в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисі на поточний рік; ч. 11. Працівникам Центру в межах наявних коштів на оплату праці може бути виплачена премія за результатами роботи за місяць, квартал, рік, а в окремих випадках також з нагоди державних (Новий рік 1 січня; Різдво Христове - 7 січня та 25 грудня; День Конституції 28 червня; День незалежності України 24 серпня) і професійних свят (День охорони пам`яток історії та культури 18 квітня; Всеукраїнський день працівників культури та майстрів народного мистецтва 9 листопада: День науки третя субота травня), ювілейних дат працівників, з урахуванням особистого внеску працівників відповідно до наказу директора Центру.

Згідно Розділу V. Інші положення, ч. 2. Питання, що не врегульовані цим Положенням, регулюються Колективним договором Центру, іншими нормативно-правовими документами Центру та чинним законодавством України.

27 березня 2019 року, відповідно до наказу №17 ДО «Український центр культурних досліджень», затверджено «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги».

Згідно Розділу ІІ Преміювання ч. 4. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за місяць, здійснюється за погодженням з Міністерством культури України, відповідно до Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерством культури України від 29.08.2018 року №754; ч. 5. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення.

02 червня 2020 року, відповідно до наказу №22 ДО «Український центр культурних досліджень» затверджено «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги».

Згідно Розділу ІІ Преміювання ч. 3. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за місяць, здійснюється за погодженням з Міністерством культури та інформаційної політики України, відповідно до Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерства культури України від 29.08.2018 року №754; ч. 4. Преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення.

Крім того, відповідно до наказу №745 від 18.10.2005 Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки зі змінами», ч. 3 абзац 5 Преміювання керівників установ, закладів та організацій культури, установлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюються за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Також, відповідно до наказу №754 від 29.08.2018, Міністерства культури України затверджено «Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України».

Відповідно до Розділу І вказаного Положення ч. 3 дія цього Положення поширюється на керівників установ, організацій та закладів культури, що належать до сфери управління Мінкультури, та повністю утримуються за рахунок бюджетних коштів (далі - керівники закладів культури); ч. 3 Преміювання керівників закладів культури здійснюється щомісяця відповідно до їх особистого внеску в загальний результат за підсумками роботи; ч. 4 Виплата премії здійснюється в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисі відповідного закладу культури. Розділ ІІ п. 4 Преміювання керівників закладів культури проводиться за результатами розгляду звіту керівника про проведену протягом відповідного періоду роботи.

Крім того, 11 грудня 2017 року, відповідно до наказу Державної організації «Український центр культурних досліджень» затверджено Положення про умови оплати праці працівників Українського центру культурних досліджень.

Згідно ч. 4 Положення, директор Центру затверджує порядок і розміри преміювання працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи у межах коштів на оплату праці. Порядок і умови преміювання (категорії працівників, які підлягають преміюванню, періодичність виплати премій, показники преміювання, умови, за яких працівники не подаються для преміювання, яке затверджується директором Центру за погодженням з відповідним органом профспілки (у разі його відсутності з радою трудового колективу) Центру; ч. 5. Преміювання директора Центру, встановлення йому надбавок та доплат до посадового окладу, надання матеріальної допомоги здійснюється на підставі рішення Міністерства культури України.

Таким чином, ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді директора ДО «Український центр культурних досліджень», що розташована за адресою: місто Київ, вулиця Ярославів Вал, № 36, в силу покладених на неї адміністративно-господарських функцій, відповідно до п. 1 Примітки до ст. 364 КК України, є службовою особою.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням день та в невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді директора ДО «Український центр культурних досліджень», зловживаючи своїм службовим становищем, будучи особою у розпорядженні якої, перебуває майно ДО «Український центр культурних досліджень», виник кримінально-протиправний намір, направлений на незаконне збагачення шляхом привласнення чужого майна - коштів, належних ДО «Український центр культурних досліджень».

ОСОБА_3 , реалізуючи свій злочинний умисел та корисливий мотив, направлені на привласнення чужого майна, що знаходилось у її відданні, перебуваючи на посаді директора ДО «Український центр культурних досліджень», зловживаючи своїм службовим становищем, у грудні місяці 2018 року, у невстановлений досудовим розслідуванням час, знаходячись в приміщенні ДО «Український центр культурних досліджень», а саме за адресою: місто Київ, вулиця Ярославів Вал, № 36, розуміючи умови (всупереч) Контракту №700 від 26 грудня 2017 року з додатками №1,2, наказу від 18.10.2005 №745 Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки», та «Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства Культури України», затвердженого наказом Міністерства від 29.08.2018 №754, без погодження Міністерства культури України, Міністерства культури та інформаційної політики, на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 27 грудня 2018 року №129-о (свого наказу), здійснила привласнення майна, а саме: грошових коштів належних ДО «Український центр культурних досліджень», шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії, за підсумками роботи у 2018 році у розмірі 300% (відсотків) посадового окладу розміром 9 556 гривень 70 копійок, обернувши їх на свою користь, та якими в подальшому розпорядилась на власний розсуд, тим самим завдала збитку ДО «Український центр культурних досліджень» на вказану суму.

Крім того, ОСОБА_3 , продовжуючи реалізацію вказаного злочинного умислу, діючи за вказаним місцем кожного окремого разу повторно у такий самий спосіб шляхом зловживання своїм службовим становищем всуперечумов Контракту №700 від 26 грудня 2017 року з додатками №1,2, наказу від 18.10.2005 №745 Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки», та «Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства Культури України», затвердженого наказом Міністерства від 29.08.2018 №754, без погодження Міністерства культури України, Міністерства культури та інформаційної політики, здійснила повторне привласнення майна, грошових коштів належних ДО «Український центр культурних досліджень», а саме:

-у жовтні 2019 року, на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 28 жовтня 2019 року №76-о (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії за результатами роботи за ІІІ квартал 2019 року, у розмірі 300% (відсотків) посадового окладу, розміром 13 887 гривень 27 копійок;

-у грудні місяці 2019 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 20 грудня 2019 року №88-о (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії за результатами роботи за ІV квартал 2019 року у розмірі 200% (відсотків) посадового окладу, розміром 9 699 гривень 04 копійки;

-у грудні місяці 2019 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 20 грудня 2019 року №89-о (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії, за результатами роботи за 2019 рік, у розмірі 28 700 гривень;

-у березні місяці 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 23 березня 2020 року №19-о (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії, за результатами роботи за І квартал 2020 року, у розмірі 29 000 гривень;

-у серпні місяці 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 25 серпня 2020 року №52-о (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії з Дня Незалежності України у розмірі 5 000 гривень,

- у вересні місяці 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 28 вересня 2020 року №65-о, (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії за результатами роботи за ІІІ квартал 2020 року, у розмірі 24 800 гривень;

-у листопаді 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від10 листопада 2020 року №76-о шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії з нагоди Дня працівників культури та майстрів народного мистецтва, у розмірі 10 000 гривень, обернувши вказані кошти на свою користь, та якими в подальшому розпорядилась на власний розсуд, тим самим завдала збитку ДО «Український центр культурних досліджень».

Всього, внаслідок кримінально протиправних дій ОСОБА_3 ,ДО «Український центр культурних досліджень», завдано матеріальної шкоди на загальну суму 159 384 (сто п`ятдесят дев`ять тисяч триста вісімдесят чотири) гривні 47 (сорок сім) копійок.

Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення.
ОСОБА_3 обвинувачується у привласненні чужого майна особою, яке перебувало у її віданні шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 191 КК України та у привласненні чужого майна особою, яке перебувало у її віданні шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

Позиції сторін та інших учасників судового провадження.
Прокурор у судовому засіданні обставини, визначенні в обвинувальному акті підтримав у повному обсязі, в обґрунтування винуватості ОСОБА_3 , зазначив, що подані письмові докази, показання свідків, висновки експертів та показання обвинуваченої, підтвердили протиправність та безпідставність проведених виплат.

Відтак прокурор вважав сукупність досліджених судом доказів достатніми, а кваліфікацію кримінальних правопорушень вірною для того, щоб довести винуватість ОСОБА_3 поза розумним сумнівом та просив визнати ОСОБА_3 винною у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України. При призначенні покарання просив суд, врахувати особу обвинуваченої, яка раніше не судима на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, характеризується посередньо, відсутність обставини що пом`якшують та обтяжують покарання та призначити їй покарання за ч.2 ст. 191 КК України у виді 3 років позбавлення волі, з позбавленням права займатися діяльністю пов`язаною з виконанням організаційно розпорядчих або адміністративно господарських функцій строком на 2 роки. За ч.3 ст. 191 КК України у виді 4 років позбавлення волі, з позбавленням права займатися діяльністю пов`язаною з виконанням організаційно розпорядчих або адміністративно господарських функцій строком на 2 роки та на підставі ст. 70 КК України, призначити обвинуваченій ОСОБА_3 , за сукупністю злочинів, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим, остаточне покарання у виді 4 років позбавлення волі, з позбавленням права займатися діяльністю пов`язаною з виконанням організаційно розпорядчих або адміністративно господарських функцій строком на 2 роки.

Представник потерпілого ОСОБА_5 зазначила, що висновок органу досудового розслідування про завдання матеріальної шкоди (втрат) Центру на загальну суму 159384,47 грн. при нарахуванні та виплаті премій директору установи, не відповідає дійсності, з огляду на відсутність завданих збитків. Преміювання директора ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 було проведено в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах на відповідний бюджетний рік. Водночас, голова Ради трудового колективу ДУ «УЦКД», вбачаючи неоднозначність питання відсутності погодження вищим органом управління виплати (нарахування) квартальних та річних премій директору Центру, звернулась до Міністерства культури України з проханням погодити відповідні премії (лист від 19.12.2018 №527), надавши протокол Ради трудового колективу від 19.12.2018 №527 та звіт директора Центру. Листом Міністерства культури України від 27.12.2018 № 6332/33/13-18 було надано відповідь та вказано про відсутність алгоритму погоджень колективних рішень ДУ «УЦКД», оскільки всі нарахування та виплати в Центрі провадяться в межах доведених бюджетних асигнувань на рік, чим фактично підтверджено правомірність операцій з нарахуванням квартальних та річних премій директору ДУ «УЦКД». При цьому, вищим органом управління не було надано жодних зауважень щодо заборони виплати квартальних та річних премій керівнику Центру, а навпаки віднесено дане питання до виключної компетенції установи. Отже, з наведеного цілком логічним вбачається, що належною правовою підставою для виплати квартальних та річних премій директору ДУ «УЦКД» слугували обґрунтовані подання Ради трудового колективу (надані після попередньої оцінки звітів керівника за відповідний період) та накази директора ДУ «УЦКД», що прийняті на підставі останніх. Таким чином, враховуючи вищевикладене, ДУ «УЦКД» фактично не є потерпілим в даному кримінальному провадженні, з огляду на відсутність майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, здійснення преміювання директора ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах вищим органом управління на відповідний бюджетний рік, з дотриманням встановленої процедури.
Допитана в судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_3 , жодним чином не оспорюючи свій статус службової особи, як директора ДУ «УЦКД» в 2018 2020 роках, видані за її підписом, перелічені в обвинувальному акті накази про нарахування ОСОБА_3 виплат у виді премії за результатами роботи за квартал, рік та з нагоди державних і професійних свят, які фактично отримала, свою вину у вчинені інкримінованих їй кримінальних правопорушень не визнала та зазначила, що не вчиняла будь яких протиправних дій та чітко слідувала нормам законодавства, умовам Контракту, Колективного договору та Положенням про преміювання.

Так, ОСОБА_3 вказала, що вся одержана нею додаткова оплата праці нарахована з урахуванням положень укладеного з нею, як директором ДУ «УЦКД», Контракту № 700 та Додатків №1, 2 до Контракту, відповідно до якого протягом 2018 року було погоджено всі премії керівника. У травні 2018 року було внесено зміни до розділу 4 Контракту, викладені в Додатку №1 від 11.05.2018, зокрема, п. 4.10 викладено в новій редакції, яким передбачено, що керівнику надаються всі соціальні пільги та інші виплати, передбачені Колективним договором. При цьому 20.11.2018 були внесені зміни до розділу 4 Контракту, викладені в Додатку №2, а саме: п.4.4 викладено в новій редакції, яким передбачено, що керівнику нараховується щомісячна премія, за погодженням з Міністерством, відповідно до «Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України», затвердженого наказом Міністерства від 29.08.2018 року №754 (надалі Положення №754).
Відповідно до Положення №754, преміювання керівників закладів культури здійснюється щомісяця відповідно до їх особистого внеску в загальний результат за підсумками роботи. Крім того, враховуючи умови контракту, положення Колективного договору поширюються на всіх працівників Центру, відтак керівник також має право на отримання інших виплат передбачених Положенням про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної грошової допомоги, відповідно до якого преміювання Директора Центру за квартал та за рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення. ОСОБА_3 наголосила, що погодження з Міністерством культури та інформаційної політики України необхідно лише при нарахуванні премії за результатами роботи за місяць та така вимога нею виконувалася. Крім того, згідно отриманого листа від Міністерства культури України від 27.12.2018 за № 6332/33/13-18, що Міністерством культури України не передбачено процедуру погодження виплат премій працівникам Українського центру культурних досліджень, що здійснюються відповідно до пункту 9 розділу 2 Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної грошової допомоги.
Відтак, належною правовою підставою для виплати квартальних та річних премій директору є обґрунтовані подання Ради трудового колективу та накази директора, що прийняті на підставі подання Ради трудового колективу.
Прокурор, на думку обвинуваченої, вдався до хибного тлумачення положень укладеного з нею Контракту, вважаючи, що усі без винятку нарахування премій необхідно погоджувати з Міністерством культури та не врахував зміни до вищезазначених Положень, а відтак сторона обвинувачення дійшла помилкового висновку про протиправність вказаних нарахувань.
Недоведеність порушень під час нарахування та здійснення таких додаткових виплат встановлено і висновком незалежної експертизи на противагу висновку експерта НДЦСЕ з питань інтелектуальної власності, який вирішив безапеляційно підтримати позицію сторони обвинувачення та обмежився досить вузьким дослідженням поставленого питання, не дослідивши необхідності погодження вказаних премій.
Звернула увагу суду, що жодних рішень одноосібно на свою користь не приймала, всі накази про преміювання видані лише на підставі подання Ради трудового колективу після заслуховування звітів за виконану роботу. Наголосила, що розмір премії вирішує Трудовий колектив та призначення премії є виключно його ініціативою.
Не погодилась з твердженням сторони обвинувачення про свою посередню характеристику, оскільки до матеріалів справи долучено досить багато її відзнак за вагомий внесок в розвиток культури і не тільки.
Сторона захисту наполягала на тому, що обвинуваченням не здобуто і не надано суду будь-яких доказів винуватості ОСОБА_3 у вчиненні поставлених їй у провину доказів. Вважає пред`явлене обвинувачення безпідставним і таким, що ґрунтується виключно на припущеннях та викривленому з обвинувальним ухилом тлумаченні відомчих нормативних актів, які регламентували у вказаний період часу питання оплати праці директора Центру ОСОБА_3 . При цьому, стороною обвинувачення не надано жодного беззаперечного доказу, що ОСОБА_3 користуючись своїм службовим становищем вчинила привласнення. Жодних рішень вона не приймала одноособово, всі накази про погодження премій видавалися на підставі рішень Трудового колективу. З матеріалів кримінального провадження та досліджених в судовому засіданні доказів вбачається, що вказані накази не залежать від волі самої обвинуваченої, оскільки процедура видачі даних наказів дотримана, а відтак рішення приймав трудовий колектив і суму премій визначав трудовий колектив, а не директор одноособово. Наголосив, що стороною обвинувачення не зроблено жодних запитів саме на орган управління, тобто Міністерство культури України з приводу процедури та необхідності погодження таких. Так і не допитано представника Міністерства чи дійсно такі рішення повинні були ними погоджувати. А відтак не встановлено у Міністерства чи дійсно вони вбачають порушення порядку, оскільки вони є відповідальною особою. Враховуючи викладене із зібраних доказів взагалі не можливо встановити, яка саме процедура повинна була бути застосованою при нарахуванні зазначених премій. Зазначив, що сам орган управління не робив жодних зауважень з цього приводу. Крім того, не можна залишити поза увагою і пункт 4.10. Контракту, який не забороняє керівнику отримувати інші виплати. Стороною обвинувачення не зібрано достатніх доказів та не існує інших доказів, які можуть суд переконати «поза розумним сумнівом», що особа винна. Підсумовуючи викладене, захист просив ухвалити виправдувальний вирок.
Докази на підтвердження встановлених обставин та їх оцінка судом.
Суд повно, всебічно та неупереджено дослідивши в межах висунутого обвинувачення всі обставини даного провадження, об`єктивно та за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на такому дослідженні, оцінивши кожний поданий сторонами доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку.
Підстав, у відповідності до ч. 3 ст. 337 КПК України, для виходу за межі висунутого обвинувачення чи його зміни суд не вбачає, оскільки в ході судового розгляду обставин, які б перешкоджали ухваленню справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод, не встановлено.
Так, встановлено, що ОСОБА_3 відповідно до Наказу Міністерства культури України від 26.12.2017 року №1124/о/17-17 (т. 5 а.с.29) з 27.12.2017 призначена на посаду директора Українського центру культурних досліджень (надалі ДУ «УЦКД») відповідно до укладеного з Міністерством культури України Контракту № 700 від 26.12.2017 (надалі Контракт) строк дії якого визначено терміном до 26.12.2022.
Згідно умов Контракту ОСОБА_3 перебуваючи на посаді директора ДУ «УЦКД», яка перебуває у підпорядкуванні Міністерства культури України, набула статусу службової особи, відповідно до п.1 примітки до ст.364 КК України, оскільки така посада пов`язана із виконанням організаційно розпорядчих обов`язків.
Одними із організаційно-розпорядчих обов`язків, що входили до компетенції ОСОБА_3 , як директора ДУ «УЦКД» було видання в межах своєї компетенції наказів та інших актів, які є обов`язковими для всіх підрозділів та працівників Центру, в тому числі користування правом розпоряджання коштами Центру, що підтверджується положеннями Статуту ДУ «УЦКД» (т.4 а.с.139-160).
Крім того, покладені в основу обвинувачення факти видання саме ОСОБА_3 як службовою особою директором ДУ «УЦКД» внутрішніх наказів, а саме: №129-о від 27.12.2018, №76-о від 28.10.2019, №88-о від 20.12.2019, №89-о від 20.12.2019, №19-о від 23.03.2020, №52-о від 25.08.2020, №65-о від 28.09.2020, №76-о від 10.11.2020, за якими ОСОБА_3 нараховано та фактично виплачено премію за результатами роботи за квартал, рік та з нагоди державних і професійних свят, підтверджується дослідженими в судовому засіданні переліченими наказами (т.6 а.с. 6-18), копіями платіжних доручень на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.122-162) висновком експерта МВС КНДЕКЦ від 24.01.2022 за №СЕ-19/111-22/1683-ПЧ за результатами проведення почеркознавчої експертизи, відповідно до якого підписи на вище перелічених наказах виконані ОСОБА_3 (т. 6 а.с.29-34).
Так, підставою внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало повідомлення Північного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про вчинення кримінального правопорушення від 24.03.2021 за №17353, на підставі встановлених порушень викладених в Акті ревізії фінансово господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 за №04-30/77 від 11.02.2021, що згідно такого висновку, мало наслідком заподіяння матеріальних збитків ДУ «УЦКД» (т.2 а.с.123 185).
Передусім, суд вважає за необхідне надати оцінку поставлених у провину обвинуваченій ОСОБА_3 положення укладеного з нею Контракту № 700 від 26.12.2017 та Додатку №1 від 11.05.2018, та Додатку №2 від 20.11.2018, наказу Міністерства культури і туризму України від 18.10.2005 №745 «Про упорядкування умов оплати працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» (надалі Порядок №745) та наказу Міністерства культури України від 29.08.2018 №754 «Про затвердження Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України» (надалі - Положення №754) на які посилається прокурор, оскільки тлумачення цих положень сторонами виявилося неоднозначним.
Так, положеннями Контракту передбачено, що керівник здійснює керівництво Центром, організовує його науково дослідну, науково методичну, господарську, соціально побутову та інші види діяльності, забезпечує виконання завдань, передбачених діючим законодавством, Статутом Центру та цим контрактом.
Згідно п.2.1 розділу 2 Контракту, керівник зобов`язується, зокрема: п. 2.1.1 дотримуватись положень чинного законодавства України та умов цього контракту; п. 2.1.4 дотримуватись вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів»; п. 2.1.5 виконувати вимоги, надані Міністерством в межах своєї компетенції; п. 2.1.6 забезпечувати своєчасну сплату податків та інших обов`язкових платежів до бюджету, Пенсійного фонду, суворо дотримуватись чинного законодавства та забезпечувати виконання обсягів роботи Центру; п. 2.1.11 відповідати за цільове використання коштів загального та спеціального фондів; п. 2.1.12 не допускати незаконного витрачання державних коштів непередбачені кошторисами цілі; п. 2.1.13 дотримуватись визначених нормативно-правовими актами фінансових та бюджетних правових норм, здійснювати контроль за збереженням майна, ощадливим і раціональним використанням матеріальних цінностей.

Розділом 4 Контракту, передбачено оплату керівника, зокрема, п.4.4 передбачено, що керівнику нараховується щоквартальна премія в розмірі посадового окладу, за погодженням з Міністерством, за результатами розгляду звіту керівника про проведену протягом відповідного періоду роботу.

Крім того, відповідно до п. 4.10 Контракту, керівникові надаються всі соціальні пільги, передбачені Колективним договором Центру.

Згідно Додатку №1 до контракту від 11.05.2018, п. 4.10 викладено в новій редакції, яким передбачено, що керівникові надаються всі соціальні пільги та інші виплати, передбачені Колективним договором Центру.

Крім того, відповідно до Додатку №2 до контракту від 20.11.2018, п.4.4 викладено в новій редакції, відповідно до якого, керівнику нараховується щомісячна премія, за погодженням з Міністерством, відповідно до Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерства від 29.08.2018 року №754.

Так відповідно до розділу І Положення №754, передбачено, що дія цього Положення поширюється на керівників установ, організацій та закладів культури, що належать до сфери управління Мінкультури, та повністю утримуються за рахунок бюджетних коштів (далі - керівники закладів культури); Преміювання керівників закладів культури здійснюється щомісяця відповідно до їх особистого внеску в загальний результат за підсумками роботи; Виплата премії здійснюється в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисі відповідного закладу культури. Пунктом 4 Розділу ІІ, передбачено, що преміювання керівників закладів культури проводиться за результатами розгляду звіту керівника про проведену протягом відповідного періоду роботи.

Згідно наказу Міністерства культури і туризму України від 18.10.2005 №745 «Про упорядкування умов оплати працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки», преміювання керівників установ, закладів та організацій культури, їх закладів та організацій культури, установлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюються за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Продовжуючи системний аналіз правових документів з питання оплати праці директора ОСОБА_3 , суд встановив наступне.
Так, п.4.10 Контракту відсилає до умов Колективного договору схваленого ухвалою загальних зборів трудового колективу, протокол №5 від 28.11.2017, згідно якого положення цього договору поширюються на всіх працівників Центру і є обов`язковими для кожного члена трудового колективу.

Розділом «Обов`язки адміністрації з питань оплати праці» зокрема передбачено, що за наявності підстав, передбачених чинним законодавством, у межах фонду заробітної плати та за наявності економії коштів фонду заробітної плати виплачувати співробітникам Центру премії, доплати і надбавки.

Вказані умови Колективного договору отримали свою подальшу деталізацію в Положеннях про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги.

Так, 11 грудня 2017 року, відповідно до наказу №120 ДУ «УЦКД» затверджено «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги».

Згідно ч.2 Розділу І Положення, дія цього Положення поширюється на всіх працівників Українського центру культурних досліджень (далі Центр).

Розділом ІІ передбачено порядок Преміювання. Так, ч.4 вказує, що преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал, здійснюється за погодженням з Міністерством культури України, що узгоджується з положеннями Контракту.

Частиною 5 передбачено, що Премію Директора Центру за результатами роботи за місяць та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення.

Такий порядок визначено ч.9, де зазначено, що подання з пропозиціями щодо преміювання надаються директору Центру, заступником директора щодо координованих ним працівників, а також керівника господарської служби, керівниками структурних підрозділів щодо працівників свого структурного підрозділу із зазначенням результатів виконання ними посадових обов`язків та завдань, за умови наявності економії фонду заробітної плати. Преміювання працівників, які безпосередньо підпорядковуються директору Центру, а також керівників кадрової та бухгалтерської служб, визначається ним особисто. (т.4 а.с.167-168)

Так, 26.03.2019 затверджено нову редакцію «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги», відповідно до наказу ДУ «УЦКД» від 27.03.2019 за №17, відповідно до якої змін щодо дії цього положення не внесено, та вона також поширюється на всіх працівників Українського центру культурних досліджень. (т.4 а.с.169-170)

Крім того ч.4 розділу Преміювання викладено в новій редакції у відповідності зі змінами відповідно до Додатку №2, де зазначено, що преміювання Директора Центру за результатами роботи за місяць, здійснюється за погодженням з Міністерством культури України, відповідно до Положення Про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерством культури України від 29.08.2018 року №754;

При цьому ч.5 вказаного положення, передбачає преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення.

Такий порядок визначено ч. 9, де зазначено, що подання з пропозиціями щодо преміювання надаються директору Центру, заступником директора щодо координованих ним працівників, а також керівника господарської служби, керівниками структурних підрозділів щодо працівників свого структурного підрозділу із зазначенням результатів виконання ними посадових обов`язків та завдань, за умови наявності економії фонду заробітної плати. Преміювання працівників, які безпосередньо підпорядковуються директору Центру, а також керівників кадрової та бухгалтерської служб, визначається ним особисто.

02.06.2020 затверджено нову редакцію «Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги», відповідно до наказу ДУ «УЦКД» від 02.06.2020 за №22. (т.4 а.с.171-172)

Частина 2 розділу І вказаного Положення передбачає, що дія цього Положення поширюється на всіх працівників Українського центру культурних досліджень (далі Центр).

Так, ч.3 розділу 2 передбачено, що преміювання Директора Центру за результатами роботи за місяць, здійснюється за погодженням з Міністерством культури України, відповідно до Положення Про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерством культури України від 29.08.2018 року №754. В частині 4 зазначено, що преміювання Директора Центру за результатами роботи за квартал та рік здійснюється за обґрунтованим поданням Ради трудового колективу з урахуванням вимог цього Положення.

Відповідно ч.8 вказує, що подання з пропозиціями щодо преміювання надаються директору Центру, заступником директора щодо координованих ним працівників, а також керівника господарської служби, керівниками структурних підрозділів щодо працівників свого структурного підрозділу із зазначенням результатів виконання ними посадових обов`язків та завдань, за умови наявності економії фонду заробітної плати. Преміювання працівників, які безпосередньо підпорядковуються директору Центру, а також керівників кадрової та бухгалтерської служб, визначається ним особисто.

Окремо судом досліджено надані стороною обвинувачення та захисту судово економічні експертизи.
Так, згідно висновку експерта №229/21 за результатами проведення судово економічної експертизи по кримінальному провадженню №0000063 від 17.12.2021, відповідно до якого, за наявними матеріалами, документально підтверджуються висновки Акта від 11.02.2021 №04-30/77 ревізії фінансово господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020щодо розміру матеріальної шкоди на загальну суму 159 384,47 грн. (в т.ч. заробітна плата 130643,01 грн., нарахування на оплату праці 28741,46 грн.) внаслідок нарахування та виплати премії директору ДУ «УЦКД» без погодження з Міністерством культури та інформаційної політики (див. дослідну частину та Додаток №1 експертизи) (т.5 а.с.176-204).
Згідно з іншим висновком експерта №22-09/СЕС від 28.01.2022,по першому питанню - порушення, що викладені в Акті Північного офісу Держаудитслужби від 11.02.2021 № 04-30/77 ревізії фінансово - господарської діяльності ДУ «УЦКД» за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 щодо порушення порядку нарахування та виплати премій директору Центру ОСОБА_3 документально та нормативно не підтверджуються. По другому питанню -наявність матеріальної шкоди (втрат) державі на загальну суму 159 384,47 грн., яка спричинена порушеннями порядку нарахування та виплати премій директору ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 , що викладено в Акті Північного офісу Держаудитслужби від 11.02.2021 № 04-30/77 ревізії фінансово - господарської діяльності ДУ «УЦКД» за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 документально не підтверджується. (т.6 а.с.68-84)
Окрім описаних та проаналізованих вище доказів, стороною обвинувачення надано наступні письмові докази, які також досліджені судом:
-витяг з кримінального провадження № 0000063 від 29.04.2021 згідно з яким відомості до ЄРДР внесені на підставі повідомлення від ГУ СБ України у місті Києві та Київській області, про виявлення можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України службовими особами Українського центру культурних досліджень за результатами акту Ревізії від 11.02.2021 № 04-30/77, проведеної Північним офісом Держаудитслужби в Українському центрі культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 20.11.2020 та рапорт прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 від 29.04.2021 щодо надання дозволу в.о. заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва на внесення відомостей до ЄРДР на підставі інформації, яка надійшла з ГУ СБ України у місті Києві та Київської області (т. 2 а.с. 1-2);
-повідомлення першого заступника начальника ГУ СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_10 від 29.04.2021 № 51/35-879, про виявлення можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України в діях директора Українського центру культурних досліджень ОСОБА_3 (т. 2 а.с. 3-4);
-повідомлення в.о. начальника Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення (т. 2 а.с. 5-9);
-постанови заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_12 від 29.04.2021 про призначення групи прокурорів та доручення проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000063 від 29.04.2021 (т.2 а.с.10-15);
-доручення начальника відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_13 від 13.05.2021 про проведення досудового розслідування (т. 2 а.с. 16);
-постанова начальника відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_14 від 14.05.2021 про доручення проведення досудового розслідування декільком слідчим (т. 2 а.с. 17-18);
-витяг з кримінального провадження № 0000146 від 13.01.2022 та рапорт оперуповноваженого ССП Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_15 щодо надання дозволу начальника Шевченківського УП ГУНП у місті Києві на реєстрацію зібраних матеріалів в ЖЄО Шевченківського УП ГУ НП у місті Києв із подальшою передачею до СВ Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві до ЄРДР за ч. 3 ст. 191 КК України відносно директора ДО «Українського центру культурних досліджень» ОСОБА_3 (т.2 а.с.19-21);
-витяг з кримінального провадження № 0000147 від 13.01.2022 та рапорт оперуповноваженого ССП Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_15 щодо надання дозволу начальника Шевченківського УП ГУНП у місті Києві на реєстрацію зібраних матеріалів в ЖЄО Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві із подальшою передачею до СВ Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві до ЄРДР за ч. 3 ст. 191 КК України відносно директора ДО «Українського центру культурних досліджень» ОСОБА_3 (т. 2 а.с. 22-24);
-витяг з кримінального провадження № 0000144 від 13.01.2022 та рапорти оперуповноваженого ССП Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_15 щодо надання дозволу начальника Шевченківського УП ГУНП у місті Києві на реєстрацію зібраних матеріалів в ЖЄО Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві із подальшою передачею до СВ Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві до ЄРДР за ч. 3 ст. 191 КК України відносно директора ДО «Українського центру культурних досліджень» ОСОБА_3 (т. 2 а.с. 25-31);
-витяг з кримінального провадження № 0000063, згідно якого відомості до ЄРДР внесені з 29.04.2021 та 13.01.2022 (т. 2 а.с. 32-37);
-постанова прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_16 про об`єднання матеріалів досудових розслідувань № 0000141 від 13.01.2022, № 0000142 від 13.01.2022, № 0000143 від 13.01.2022, № 0000144 від 13.01.2022, № 0000145 від 13.01.2022, № 0000146 від 13.01.2022, № 0000147 від 13.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України в одне провадження з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000063 від 29.04.2021 та об`єднаному кримінальному провадженню присвоїти номер раніше розпочатого провадження № 0000063 (т. 2 а.с. 38-39);
-опис матеріалів ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період 01.01.2017 по 30.11.2020 з долученими матеріалами (т.2 а.с.40-43);
-оригінал висновку на заперечення від 22.02.2021 № 46 до акту ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 № 04-30/77 від 11.02.2021 (т. 2 а. с. 44-100);
-копія супровідного листа заступника директора Українського центру культурних досліджень ОСОБА_17 № 46 від 22.02.2021 з додатком копії заперечень до акту ревізії фінансово- господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (акт від 11.02.2021 № 04-30/77) (т. 2 а.с. 101-120);
-таблиця заступника директора ОСОБА_17 щодо розбіжностей до акту ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (акт від 11.02.2021 № 04-30/77) (т. 2 а.с. 121-122);
-оригінал акту ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень № 04-30/77 від 11.02.2021 за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (т. 2 а.с. 123-185);
-додаток № 1 до акту - перелік документів, які перевірялися під час кожного питання програми планової ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період 01.01.2017 по 30.11.2020 (т. 2 а.с. 186-189);
-додаток № 2 до акту - довідка № 04-31/8 від 12.01.2021 зустрічної звірки в Міністерстві культури України з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку Українського центру культурних досліджень з додатками, а саме запитами головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_18 до Міністерства культури України про надання документів, супровідним листом голови комісії з ліквідації Міністерства культури України ОСОБА_19 № 49/1/13-20 від 30.12.2020 про надання копії шести листів-погоджень щодо преміювання керівників Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 31.12.2019 (т. 2 а.с. 190-217);
-додаток № 3 до акту - довідка № 04-31/9 від 12.01.2021 зустрічної звірки в Міністерстві культури України та інформаційної політики України з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку Українського центру культурних досліджень за період 01.01.2020 по 31.11.2020 з додатками, а саме запитами головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_20 та ОСОБА_21 до Міністерства культури України та інформаційної політики України про надання документів, супровідним листом державного секретаря Міністерства культури та інформаційної політики України ОСОБА_22 про надання копії листів-погоджень преміювання, встановлення надбавок, доплат та матеріальної допомоги керівникам УЦКД тільки за період з 01.01.2019 по 24.12.2020 (т. 2 а.с. 218-248);
-додаток № 4 до акту - розрахунок потреби на виплату надбавок та доплат працівникам Центру на 2017 рік (т. 2 а.с. 249);
-додаток № 5 до акту - довідка Північного офісу Держаудитслужби зустрічної звірки з метою документального підтвердження виду, обсягу, якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між Українським центром культурних досліджень та Національним заповідником «Києво-Печерська лавра» № 04-31/71 від 10.02.2021 (т. 3 а.с. 1-7)
-додаток № 6 до акту - Розрахунок погреби на виплату надбавок та доплат працівникам Центру на 2018 рік ( т. 3 а.с. 8);
-додаток № 7 до акту питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 до директора УЦКД ОСОБА_3 та пояснення директора УЦКД ОСОБА_3 від 03.02.2021 (т.3 а.с. 9-10);
-додаток № 8 до акту - розрахунок потреби на виплату надбавок та доплат працівникам Центру на 2019 рік(т.3 а.с. 11);
-додаток № 9 до акту - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 від 03.02.2021 до заступника директора УЦКД ОСОБА_24 та пояснення заступника директора УЦКД ОСОБА_24 від 03.02.2021 (т. 3 а.с. 12-13);
-додаток № 10 до акту - розрахунок потреби на виплату надбавок та доплат працівникам Центру на 2020 рік (т. 3 а.с. 14);
-додаток № 11 до акту - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 від 03.02.2021 до головного бухгалтера УЦКД ОСОБА_25 та пояснення головного бухгалтера УЦКД ОСОБА_24 від 04.02.2021 (т.3 а.с. 15-16);
-додаток № 12 до акту - довідка державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_26 щодо ревізії фінансово-господарської діяльності УЦКД за період 01.01.2017 по 30.11.2020 (т. 3 а.с. 17-45);
-опис матеріалів ревізії фінансово-господарської діяльності УЦКД за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (т.3 а.с.46-47);
-додаток №13 до Акту ревізії - довідка матеріалів ревізії фінансово-господарської діяльності УЦКД за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (т.3 а.с.48-74);
-додаток № 1 до довідки - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 від 02.02.2021 до директора УЦКД ОСОБА_3 , запит від 01.02.2021 та пояснення директора УЦКД ОСОБА_3 від 03.02.2021 (т.3 а.с. 75-81);
-договір суборенди №01 від 03.09.2018 та акт прийому - передачі (т.3 а.с.82-86);
-лист на ім`я ОСОБА_3 від 06.08.2018 за №308 (т.3 а.с.87);
-лист на ім`я ОСОБА_27 від 04.09.2018 за №333 (т.3 а.с.88);
-лист від 28.09.2018 за №06.01.18/7091 (т.3 а.с.89);
-лист від 09.08.2018 за №225 (т.3 а.с.90);
-договори про спільну діяльність від 03.09.2018, 04.10.2018, 02.01.2019 (т.3 а.с.91-93);
-листування в групі створені ОСОБА_3 в месенджері від 01.09.2018 (т.3 а.с.94-96)
-додаток 2 до довідки Реєстр укладених договорів (т.3 а.с.97-101);
-додаток 3 до довідки (т.3 а.с.102-105);
-додаток 4 до довідки - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 від 02.02.2021 до заступника директора УЦКД ОСОБА_28 та пояснення заступника директора УЦКД ОСОБА_28 від 03.02.2021 (т.3 а.с. 106-108);
-додаток № 14 - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 від 09.02.2021 до директора УЦКД ОСОБА_3 та пояснення директора УЦКД ОСОБА_3 від 10.02.2021 (т.3 а.с. 109-110);
-наказ №22 від 30.07.2018 (т.3 а.с. 111);
-додаток №15 до Акту ревізії - довідка матеріалів ревізії фінансово-господарської діяльності УЦКД за період з 01.01.2017 по 30.11.2020 (т.3 а.с.112-123);
-довідка зустрічної звірки в ТОВ «Фортекс» від 15.01.2021 за №04-31/5 (т.3 а.с.124-131);
-запит від 22.01.2021 за №2 (т.3 а.с.132);
-запит від 14.12.2020 за №1 (т.3 а.с.133);
-опис документів до запиту (т.3 а.с.134);
-розрахунок до довідки про зміни до кошторису на 2017 рік (т.3 а.с.135);
-розрахунок видатків на 2018 рік (т.3 а.с.136-140);
-розрахунок до довідки про зміни до кошторису на 2018 рік (т.3 а.с.141);
-розрахунок видатків на 2019 рік (т.3 а.с.142-143);
-розрахунок до довідки про зміни до кошторису на 2019 рік (т.3 а.с.144);
-розрахунок видатків на 2020 рік (т.3 а.с.145-153);
-договір №35-П-19 від 17.12.2019 з додатками (т.3 а.с.154-157);
-договір страхування орендованого майна №221 ОМ/2019 (т.3 а.с.158-163);
-договір №02/2019-ТО від 10.12.2019 з додатками (т.3 а.с.164-168);
-договір №38-П-19 від 26.12.2019 з додатками (т.3 а.с.169-172);
-договір №36-П-19 від 17.12.2019 з додатками (т.3 а.с.173 176);
-договір №3/18 від 01.03.2018 з додатками (т.3 а.с.177 179);
-договір №307-18 від 03.07.2018 з додатками (т.3 а.с.180 181);
-відомості з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій ТОВ «СІ ДЖІ МЕЙД» (т.3 а.с.182);
-акт №1 наданих послуг до Договору №307-18 від 03.07.2018 (т.3 а.с.183);
-платіжне доручення №217 (т.3 а.с.184);
-договір №180801 від 07.08.2018 з додатками (т.3 а.с.185-188);
-договір №01-08/2 від 27.08.2018 з додатками (т.3 а.с. 189- 192);
-договір №398 від 21.12.2018 з додатками (т.3 а.с.193 197);
-договір №381/18 від 26.12.2018 з додатками (т.3 а.с.198 201);
-договір №363 від 28.12.2018 з додатками (т.3 а.с. 202 237);
-додаток №18 - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 до директора УЦКД ОСОБА_3 та пояснення директора УЦКД ОСОБА_3 від 04.02.2021 (т.3 а.с. 238 - 242);
-протокол №72 засідання тендерного комітету УЦКД від 17.12.2019 (т.3 а.с.243)
-лист УЦКД на адресу Міністерства культури України та довідка про зміну кошторису (т.3 а.с.244 - 248);
-додаток №19 - питання головного державного аудитора Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_23 до заступника директора УЦКД ОСОБА_24 від 01.02.2021 (т.3 а.с. 249);
-додаток №21 - супроводжувальний лист до наданих документів (т.4 а.с. 1-3, );
-опис матеріалів ревізії фінансово-господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період 01.01.2017 по 30.11.2020 з долученими матеріалами листом від 19.03.2021 №262604-17/2111-2021 (т.4 а.с.4 - 106);
-контракт №700 від 26.12.2017 (т.4 а.с.106 109);
-додаток №1 до контракту від 11.05.2018 (т.4 а.с.110);
-додаток №2 до контракту від 20.11.2018 (т.4 а.с.111);
-наказ УЦКД від 27.03.2019 за №17 (т.4 а.с.112);
-положення про преміювання працівників УЦКД, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної грошової допомоги від 26.03.2019 за №17 (т.4 а.с.113 114);
-наказ УЦКД від 02.06.2020 за №22 (т.4 а.с.115);
-лист №40/18 від 26.02.2018 Державному секретарю Міністерства культури України ОСОБА_29 (т.4 а.с.116);
-положення про преміювання працівників УЦКД, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної грошової допомоги від 02.06.2020 за №22 (т.4 а.с.117-118);
-наказ Міністерства культури України від 02.04.2018 за №277 про проведення внутрішнього фінансового аудиту (т.4 а.с.119);
-запит на адресу Міністерства культури України від 03.06.2021 за №8438/125/56-2021 та квитанції (т.4 а.с.120-122);
-лист МКІП №6854/20.3 від 15.06.2021 (т.4 а.с.123 - 127);
-клопотання про тимчасовий доступ від 07.06.2021 (т.4 а.с.128-130);
-ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.06.2021 (т.4 а.с.131-134);
-протокол тимчасового доступу до речей і документів та опис (т.4 а.с.135-138);
-Статути Державної установи «Український центр культурних досліджень» (т.4 а.с.139-160);
-положення про умови оплати праці працівників УЦКД від 11.12.2017 з додатками (т.4 а.с.161-166);
-положення про преміювання працівників УЦКД, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної грошової допомоги (т.4 а.с.167-172);
-накази УЦКД та протоколи засідань Ради трудового колективу (т.4 а.с.173-183, т.5 а.с.1-12);
-розрахункові відомості заробітної плати (т.5 а.с.12-26);
-виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т.5 а.с.28)
-наказ про призначення ОСОБА_3 від 26.12.2017 за №1124/о/17-17 (т.5 а.с.29);
-заява та автобіографія ОСОБА_3 (т.5 а.с.30-32);
-контракт №700 від 26.12.2017 (т.5 а.с.33-39);
-додаток №1 до контракту від 11.05.2018 (т.5 а.с.40);
-додаток №2 до контракту від 20.11.2018 (т.5 а.с.41);
-наказ Міністерства культури і туризму України від 18.10.2005 за №745 з додатками (т.5 а.с.42 - 92);
-наказ Міністерства культури України від 29.08.2018 за №754 (т.5 а.с.93);
-положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України (т.5 а.с.94-96);
-Ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.04.2021 (т.5 а.с.97-98);
-протокол допиту свідка ОСОБА_3 від 03.08.2021 (т.5 а.с.99-103);
-супровідний лист від 16.09.2021 за №105/74/19/59-7851 та Колективний договір від 07.12.2017 (т.5 а.с.110-121);
-розрахункові квитанції (т.5 а.с.122-162);
-постанови про призначення експертизи (т.5 а.с.163-175);
-висновок експерта №229/21 від 17.12.2021 (т.5 а.с.176-206);
-запит та відповідь (т.5 а.с.205-207);
-повідомлення про підозру від 13.01.2022 (т.5 а.с.208-221);
-постанова про залучення захисника та повноваження захисника (т.5 а.с.222 225);
-копія паспорту ОСОБА_3 (т.5 а.с.226 227);
-вимога від 12.01.2020 за №394/125/56-2022 (т.5 а.с.228)
-запит до КМПД №1 від 14.01.2022 за №621/125/56-2022 та довідка «КМНКЛ «Соціотерапія» №456569 від 18.01.2022 (т.5 а.с.229-231);
-рекомендаційний лист МКПІ на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.232 233);
-рекомендаційний лист Департаменту культури на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.234 235);
-характеристика ОСОБА_3 (т.5 а.с.236-238);
-розпорядження Голови Верховної Ради України №391-к від 23.06.2018 (т.5 а.с.239);
-диплом Людина року на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.240);
-грамота за заслуги перед Українським народом на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.241);
-почесне звання «Заслужений артист України» на ім`я ОСОБА_3 (т.5 а.с.242);
-посвідчення до відзнаки «За досягнення в розвитку культури і мистецтв» на ім`я ОСОБА_30 (т.5 а.с.243-244);
-клопотання про тимчасовий доступ від 14.01.2022 (т.5 а.с.245-247);
-Ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.01.2022 (т.5 а.с.248-250);
-протокол тимчасового доступу від 19.01.2022 (т.6 а.с.1-4);
-опис документів УЦКД на виконання Ухвали від 18.01.2022 з додатками (т.6 а.с.5 18);
-постанова про визнання речового доказу від 28.01.2022 (т.6 а.с.19 20);
-постанова про призначення почеркознавчої експертизи від 13.01.2022, супровідний лист (т.6 а.с.21 26);
-супровідний лист та Висновок експерта та Довідка про витрати (т.6 а.с.27 34);
-доручення (т.6 а.с.35-36);
-постанова про визнання потерпілим від 28.01.2022 (т.6 а.с.37);
-повноваження представника УЦКД (т.6 а.с.38-39);
-постанова про зміну групи прокурорів від 30.07.2021 (т.6 а.с.40);
-постанова про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження від 22.09.2021 (т.6 а.с.41-42);
-постанова про зміну групи прокурорів від 22.09.2021 (т.6 а.с.43);
-характеристика видана ОСОБА_3 від Тульчинської міської ради (т.6 а.с.44);
-характеристика видана ОСОБА_3 від Департаменту культури (т.6 а.с.45 - 47);
-характеристика видана ОСОБА_3 від ГО ЄСКЦ «Гілель» (т.6 а.с.48 - 50);
-виписка із медичної карти ОСОБА_3 (т.6 а.с.51 53);
-лист рекомендація на ім`я ОСОБА_3 від АРТ простір центр мистецтв (т.6 а.с.54 56);
-рекомендаційний лист на ім`я ОСОБА_3 від Сумського обласного науково-методичного центру культури і мистецтв (т.6 а.с.57);
-характеристика видана ОСОБА_3 від Комунального закладу Львівської обласної ради Львівська Національна філармонія імені Мирослава Скорика (т.6 а.с.58 - 59);
-пам`ятка підозрюваної ОСОБА_3 (т.6 а.с.60 - 63);
-висновок експерта №22-09/СЕС від 28.01.2022 ТОВ «БМВС Експерт» (т.6 а.с.68 84);
-постанова про завершення досудового розслідування від 31.01.2021 (т.6 а.с.97 109);
-доручення, Повідомлення про завершення досудового розслідування від 31.01.2022 (т.6 а.с.110-111);
-протокол про надання доступу до матеріалів досудового розслідування (т.6 а.с.112 113).
Також у судовому засіданні були допитані експерти, які підтвердили свої експертні висновки.
Так, допитана у судовому засіданні судовий експерт ОСОБА_31 надала суду показання про те, що вона підтверджує обставини, які нею було викладено у висновку від 28.01.2022, зокрема щодо двох питань, а саме: чи підтверджується документально порушення, що викладені в Акті ревізії від 11.02.2021 та чи підтверджується документально наявність завданої матеріальної шкоди. В акті ревізії перевіряючим було зазначено про порушення трьох нормативних документів. Так, відповідно до порушення Положення про преміювання керівників закладів культури, що є бюджетними установами, які належать до сфери управління Міністерства культури України, затвердженого наказом Міністерства культури України від 29.08.2018 №754, зазначила наступне: п.2 вказаного Положення передбачено, що дія цього Положення поширюється на працівників установ, організацій та закладів культури, що належать до сфери управління Мінкультури, та повністю утримуються за рахунок бюджетних коштів, проте ДУ «УЦКД» утримувалась не повністю за рахунок бюджетних коштів, а частково, оскільки установі надходили власні кошти, зокрема за надані послуги, благодійні внески та за інші операції. Враховуючи зазначене дія цього Положення не розповсюджується на ДУ «УЦКД». Другим порушенням було зазначено п.3 Наказу Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки» від 18.10.2005 №745, однак вказаний пункт передбачає прийняття рішення органу вищого рівня щодо преміювання керівників, а не порядок погодження, а відтак не відповідає викладеному змісту порушення. Третє порушення стосувалось п.4.4 Контракту №700 від 26.12.2017, умовами пункту передбачено необхідність погодження з Міністерством культури України місячних премій, а погодження квартальних та інших премій Контрактом не передбачено. По другому питанню, враховуючи, що документально не підтверджено порушення нарахування премій, а відтак і наявність прямої дійсної матеріальної шкоди. Крім того звернула увагу, що Управлінням Державної казначейської служби України, здійснюється попередній та поточний контроль у процесі оплати рахунків. Враховуючи викладене, в ході дослідження таких документів вона прийшла до обґрунтованого висновку про відсутність порушення порядку погодження преміювання, що ставиться у вину ОСОБА_3 , у зв`язку із чим відсутні будь-які обґрунтовані підстави вважати, що було заподіяно матеріальну шкоду, зокрема і її діями.
Експерт ОСОБА_32 надала суду показання, що в ході проведеного експертного дослідження за наданими їй матеріалами досудового розслідування у їх сукупності, на вирішення поставлено таке питання: Чи підтверджуються документально висновки Акта ревізії від 11.02.2021 №04-30/77, щодо розміру матеріальної шкоди на загальну суму 159 384, 47 грн., внаслідок нарахування премії директору ДУ «УЦКД» без погодження з Міністерством культури та інформаційної політики. Питання дослідження Положення №754 не стосувалося економічної експертизи, однак експерт зробив висновок, що дія в частині преміювання директора поширюється на ОСОБА_3 , питання ж нарахування заробітної плати директору ОСОБА_3 не ставилося на експертизу, проте відповідно до Статуту вказано, що центр є неприбутковою установою і фінансується виключно за рахунок державних коштів. Експерт при дослідженні Акту ревізії в своєму висновку підтверджує чи не підтверджує наявність економічних збитків викладених в Акті. Крім того, експертом зазначено, що досліджено всі документи в повному обсязі суцільним порядком, а зауваження зроблені з приводу Положень, які не погоджені з органом управління, не вказують на виключення цих документів з дослідження, а лише є оцінкою зазначених обставин та просто констатує вказаний факт та те, що ці Положення не є зокрема і додатком до Колективного договору. Крім того при дослідженні п. 4.10 експерт надавав пояснення терміну «інші виплати», та всі нараховані премії відніс до заробітної плати. Оскільки на вирішення експерту було поставлено питання лише щодо документального підтвердження збитків, що були встановлені актом, відтак інші питання не досліджувалися. Крім того, при проведенні експертизи не порівнювався загальний фонд виплат заробітної плати із запланованим бюджетом, оскільки на дослідження не ставилося інших питань, а відтак висновок складено з приводу дослідження поставленого питання.
Крім того, допитані в судовому засіданні свідки, надали наступні показання.
Свідок ОСОБА_33 надала суду показання про те, що вона працює на посаді начальника відділу контролю сфері культури, під час проведення ревізії фінансово господарської діяльності Українського центру культурних досліджень за період з 01.01.2017 по 30.11.2020, безпосередньо не була в складі бригади, однак, як керівник відділу зобов`язана здійснювати контроль та супроводження всіх ревізій, які проводяться відділом. До її обов`язків входить ознайомлення з результатами ревізій, напрацюваннями ревізорів, вирішення питань, які виникають в ході проведення ревізій, щоб всі інформація дійсно була достовірною. Вказана ревізія була проведена по всій фінансово господарській діяльності ДУ «УЦКД», починаючи із загальних відомостей про об`єкт контролю і закінчуючи веденням бухгалтерського обліку. Під час проведення ревізії виникли питання з приводу нарахування премій керівнику та щодо використання коштів бюджетних призначень. ДУ «УЦКД» є бюджетною установою, відтак всі дії регламентуються законодавчими актами. Так, з керівником було підписано Контракт, яким визначено питання преміювання керівників, у відповідності з Положенням №754. В положенні чітко зазначено, що погодження виплати премії із зазначенням її розміру або відмова її погодженні доводиться листом Міністерства культури України. Наголосила, що положення про преміювання не є додатком до колективного договору та це є зовсім інший документ. В запереченнях до акту зазначено, що Міністерству культури України поставлено дане питання, та Міністерство культури України його погодило, оскільки зазначило, що воно не має відношення до цих премій. Вказала, що п.4.4 Контракту, Керівникам передбачена щомісячна премія за погодженням Міністерством культури України, з урахуванням Положення №754, інші премії Бюджетним законодавством не передбачено. Крім того, згідно ст. 9-1 КЗпП України, підприємства, установи, організації в межах своїх повноважень і за рахунок власних коштів можуть встановлювати додаткові порівняно з законодавством трудові і соціально-побутові пільги для працівників. Звернула увагу на ст. 13 ЗУ «Про оплату праці», якою передбачено, що оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань. А відтак, відповідь Міністерства культури про погодження річної премії говорить про те, що вони такого не погоджують, оскільки вони не розуміють що це. А відтак вказаний лист твердить про те, що вони можуть погодити лише розмір премії. Зазначила, що вимоги про необхідності в погодженні з Міністерством культури України, саме Положень про преміювання чи додатків до колективного договору не має. Відповідно до законодавства тільки трудовий колектив вирішує чи будуть такі положення додатками до Колективного договору чи ні. Законом України «Про колективні договори» передбачено, що зміст колективного договору визначається сторонами в межах їх компетенції. Наразі Положення про преміювання не є додатком до Колективного договору. Згідно ч.1 ст. 21 Закону України «Про культуру», керівники державних та комунальних закладів культури призначаються на посаду шляхом укладення з ними контракту строком на п`ять років за результатами конкурсу. А відтак, враховуючи зазначене пояснила, що вимоги Колективного договору діють лише на працівників трудового колективу, а не на працівників керівного складу. Другим питанням при проведенні ревізії було використання бюджетних коштів, без відповідних бюджетних призначень. Кошторис бюджетних установ складається з дохідної та видаткової частини. Передбачено, що розрахунок до кошторису є невід`ємною частиною кошторису. Тобто якщо передбачено інші видатки бюджетні установи мають звернутися до головного розпорядника та обов`язково обґрунтувати видатки по напрямам використання.

Свідок ОСОБА_24 в судовому засіданні надала, наступні показання, про те що працює в ДУ «УЦКД» на посаді заступника директора, підчас проведення ревізії надавала всю необхідну та запитувану документацію для проведення ревізії. Зазаначила, що трудовий колектив ДУ «УЦКД» кожного місяця збирається та заслуховує звіти кожного працівника про виконану роботу, в тому числі і директора установи та приймає рішення про розмір та виплату премії, та надалі подає власне керівництву на підпис подання з цього приводу. Таким чином саме колектив приймав рішення, щодо виплати премій за квартал та рік, на підставі Положень про преміювання та Колективного договору. Ніхто ніяким чином не впливав на прийняття рішень про преміювання. На засіданнях колективу кожен висловлює свою думку. Директор ОСОБА_3 звітує про виконану роботу за місяць, квартал та рік, на підставі таких звітів колектив приймає рішення про преміювання Директора та розмір такої премії, вказані рішення приймаються без участі Директора в такому обговоренні. Зазначила, що в 2018 році посаду голови Трудового колективу займала інша людина, та при зверненні Трудового колективу до Міністерства культури України про прийняття рішень про преміювання за квартал, рік та з приводу державних та професійних свят, було отримано відповідь від Міністерства культури України, що на даний час відсутній чіткий алгоритм погодження вказаних премій, а відтак Міністерством культури України в межах свої повноважень рішення з цього приводу не приймаються та таке питання виноситься на вирішення Трудовому колективу.

Свідок ОСОБА_25 в судовому засіданні надала наступні показання про те, що вона з 23 липня 2020, працює на посаді головного бухгалтера ДУ «УЦКД», та з обвинуваченою ОСОБА_3 перебуває в професійних відносинах. Вказала, що Ревізія проводилась з 10.11.2020 по 04.02.2021 щодо фінансово-господарської діяльності ДУ «УЦКД». Та вона, як головний бухгалтер надавала бухгалтерські документи для проведення ревізії. Крім того, зазначила, що участі в призначенні премій не приймала, оскільки до її повноважень входило перевірка документів та здійснення зазначених виплат. Вказані премії виплачуються на підставі внутрішнього наказу. Преміювання Директора за місяць здійснюється за погодженням Міністерства культури України, за наступним алгоритмом: заслуховування звіту за виконану роботу, на підставі вказаного звіту надавався лист-погодження премії від Міністерства культури України та після такого погодження видавався внутрішній наказ про преміювання. Виплати всіх премій без виключення відбуваються лише на підставі внутрішнього наказу. При цьому премії за квартал, річні та з нагоди державних і професійних свят нараховуються та виплачуються за іншим алгоритмом, оскільки не потребують погодження з Міністерством культури України. Таким чином премії за квартал, рік та з нагоди свят видаються на підставі подання трудового колективу з визначенням розміру премії після заслуховування ним звітів. Однак такі премії також виплачуються на підставі внутрішнього наказу додатком до якого є протокол зборів ради трудового колективу, в якому відповідно зазначається розмір премії кожного члена колективу. Жодних порушень при нарахуванні та виплаті премій не вбачається, оскільки всі без винятку премії виплачуються з фонду економії коштів заробітної плати. Кожен рік від Міністерства культури України доводить до відома кошторис з фонду оплати праці, який формується згідно штатного розпису, тобто додаткових коштів на асигнування виплати премій не відводиться, а відтак премії виплачуються в межах наявних у ДУ «УЦКД» коштів. Відповідно до посадових обов`язків свідок ОСОБА_25 візує наказ про виплату премій та перевіряє внутрішні накази та всі додатки до таких наказі на відповідність чинному законодавству, Контракту та внутрішнім наказам і розпорядженням, копії таких наказів передаються в бухгалтерію для виконання, а оригінал зберігаються у відділі кадрів. Крім того, зазначила, що внутрішні положення жодним чином не протирічать контракту.

Аналізуючи отриманий обсяг відомостей, які у формі доказів було отримано в ході допиту, як самої обвинуваченої ОСОБА_3 , так і наведеного вище переліку свідків, згідно ст.ст.84-86, 95-96 КПК України, а також надаючи оцінку отриманим показанням від обвинуваченої та свідків у їх сукупності, суд приходить до висновку, що такі показання є належними доказами, внаслідок чого можуть бути використані судом з метою підтвердження існування чи відсутності обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а також інших обставин, які мають значення для кримінального провадження.
Положення закону, яким керувався суд.
За правилами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні наряду з іншим підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Відповідно до змісту статті 92 КПК України, обов`язок доказування покладений на прокурора. Саме сторона обвинувачення повинна встановити об`єктивну істину та на неї покладається обов`язок доказування, доводити винуватість особи поза розумним сумнівом.

Колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.04.2018 у справі № 658/1658/16-к зазначено, що кваліфікація злочину - кримінально-правова оцінка поведінки (діяння) особи шляхом встановлення кримінально-правових (юридично значущих) ознак, визначення кримінально-правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненого діяння конкретному складу злочину, передбаченому Кримінальним кодексом, за відсутності фактів, що виключають злочинність діяння.

За своєю суттю і змістом кваліфікація злочинів завжди пов`язана з необхідністю обов`язкового встановлення і доказування кримінально-процесуальними і криміналістичними засобами двох надзвичайно важливих обставин: 1) факту вчинення особою (суб`єктом злочину) суспільно небезпечного діяння, тобто конкретного акту її поведінки (вчинку) у формі дії чи бездіяльності; 2) точної відповідності ознак цього діяння ознакам складу злочину, передбаченого відповідною статтею Особливої частини КК.

Склад злочину це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільне небезпечне діяння, як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом.

Об`єктивними ознаками злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Відсутність хоча б однієї з цих ознак, складу злочину не утворюють.

Так, з об`єктивної сторони злочин, передбачений ст. 191, може бути вчинений у формі: привласнення чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні; розтрати такого майна зазначеною особою (ч. 1 ст. 191); 3)привласнення, розтрати або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем (ч. 2 ст. 191).

Кваліфікованими та особливо кваліфікованими видами привласнення, розтрати майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем закон передбачає вчинення їх, зокрема: повторно або за попередньою змовою групою осіб (ч. 3 ст. 191).

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.2009 року № 10 «Про судову практику у справах про злочини проти власності», у статті 191 КК передбачено відповідальність за три форми вчинення злочину - привласнення, розтрату або заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем. Вони характеризуються умисним протиправним і безоплатним оберненням чужого майна на свою користь чи на користь іншої особи.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 456/1181/15-к, ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду України від 28.01.2021 у справі № 757/55923/16-к, постанові Верховного Суду від 14.06.2018 у справі № 409/1994/15-к).

При цьому, привласнення полягає у протиправному і безоплатному вилученні (утриманні, неповерненні) винним чужого майна, яке знаходилось у його правомірному володінні, з наміром у подальшому обернути його на свою користь чи користь третіх осіб. У результаті привласнення чужого майна винний починає незаконно володіти і користуватись вилученим майном, поліпшуючи безпосередньо за рахунок викраденого своє матеріальне становище.

Діяння може кваліфікуватися як привласнення чи розтрата лише у разі, коли його предметом виступає майно, яке було ввірене винному чи було в його віданні, тобто воно знаходилось у правомірному володінні винного, який був наділений правомочністю по розпорядженню, управлінню, доставці або зберіганню такого майна. Така правомочність може обумовлюватись службовими обов`язками, договірними відносинами або спеціальним дорученням.

Суб`єктом привласнення, розтрати або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службової особи своїм службовим становищем (ч. 2 ст. 191) може бути лише службова особа.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом і корисливим мотивом.

При цьому під прямим умислом слід розуміти таке психічне ставлення особи до діяння і його наслідків, при якому особа усвідомлювала суспільна небезпечний характер свого діяння (дії або бездіяльності), передбачала його суспільна небезпечні наслідки і бажала їх настання.

Крім цього, обов`язковими суб`єктивними ознаками привласнення майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем є корисливий мотив, який кримінально-правовому розумінні, являє собою прагнення, спонукання особи до незаконного збагачення (як свого, так і третіх осіб) за рахунок вчинення протиправних дій у відношенні інших осіб, суспільства або держави, який може розцінюватись як прагнення задовольнити індивідуальну життєву потребу винного або іншої особи (групи осіб) шляхом завідомо протиправного, передбаченого кримінальним законом, заволодіння чужим майном чи чужими майновими правами, або шляхом звільнення від майнових зобов`язань та зменшення витрат; а також як прагнення протиправно задовольнити потребу винного в набутті майнових цінностей, майнових прав або в звільненні від майнових зобов`язань для особистої вигоди або наживи.

При ухваленні вироку відносно обвинуваченої ОСОБА_3 суд вважає за необхідне відповідно до положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосувати як джерело права Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Так, у рішеннях по справі «Коробов проти України» (Korobov v. Ukraine заява № 39598/03) від 21.10.2011, у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom) від 18.01.1978 Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» («Kobets v. Ukraine») (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» («Avsar v. Turkey»), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Положеннями ст. 62 Конституції України передбачено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, відповідно до ч.1 ст. 21 Закону України «Про культуру» (надалі ЗУ «Про культуру») передбачено, що керівники державних та комунальних закладів культури призначаються на посаду шляхом укладення з ними контракту строком на п`ять років за результатами конкурсу.
Відповідно до ч.16 ст. 21-5 ЗУ «Про культуру», контракт з керівником державного чи комунального закладу культури визначає основні вимоги до діяльності закладу культури, виконання яких є обов`язковим для керівника, та інші умови. Обов`язковими умовами контракту з керівником державного чи комунального закладу культури є, зокрема, умови оплати праці керівника.
Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя працівників, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини. (ст.1 КЗпП України).
Положеннями ст. 9-1 КЗпП України передбачено, що підприємства, установи, організації в межах своїх повноважень і за рахунок власних коштів можуть встановлювати додаткові порівняно з законодавством трудові і соціально-побутові пільги для працівників.
Крім того ст. 11 КЗпП України передбачено, можливість укладення Колективного договору на підприємстві, в установі, організації, а також з фізичною особою, яка використовує найману працю.
Відповідно до ст.10 КЗпП України, Колективний договір укладається на основі законодавства, прийнятих сторонами зобов`язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин, і узгодження інтересів працівників та роботодавців.
З урахуванням положень ст. 13 КЗпП України, у колективному договорі встановлюються взаємні зобов`язання сторін щодо регулювання виробничих, трудових, соціально-економічних відносин, зокрема: нормування і оплати праці, встановлення форм, системи, розмірів заробітної плати та інших видів трудових виплат (доплат, надбавок, премій та ін.); встановлення гарантій, компенсацій, пільг.
Згідно ст. 18 КЗпП України, положення колективного договору поширюються на всіх працівників підприємства, установи, організації, фізичної особи, яка використовує найману працю, незалежно від того, чи є вони членами професійної спілки, і є обов`язковими як для власника або уповноваженого ним органу, фізичної особи, яка використовує найману працю, так і для працівників.
Положеннями ст. 5 Закону України «Про колективні договори і угоди» передбачено, що умови колективних договорів і угод, укладених відповідно до чинного законодавства, є обов`язковими для підприємств, на які вони поширюються, та сторін, які їх уклали.
Крім того, Забороняється будь-яке втручання, яке може обмежити законні права працівників та їх представників або заборонити їх здійснення, з боку органів представницької і виконавчої влади та господарського управління, політичних партій, роботодавців при укладенні та виконанні колективних договорів, угод. (ст. 6 ЗУ «Про колективні договори і угоди»).
Відповідно до ст. 94 КЗпП України та ст. 1 Закону України «Про оплату праці» (надалі ЗУ «Про оплату праці») визначено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.
Стаття 2 Закону України «Про оплату праці» визначає структуру заробітної плати, а саме:
Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.
Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.
Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.
Отже, всі питання щодо преміювання працівників підприємства вирішують самостійно, шляхом розробки Положення про преміювання. Положення про преміювання є складовою частиною діючої системи оплати праці на підприємстві.
У Положенні про преміювання визначається коло працівників, на яких поширюється дія системи преміювання, показники, конкретні умови, розмір, терміни, а також порядок нарахування премій по кожній категорії працівників.
Преміювання здійснюється відповідно до встановленого Положення про преміювання, за наявності достатньої суми коштів, закладених у кошторисі доходів і видатків, та економії фонду заробітної плати.
Положеннями ст. 13 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань.
Частиною 1 статті 51 Бюджетного кодексу України (надалі БК України) встановлено, що керівники бюджетних установ утримують чисельність працівників, військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, поліцейських, співробітників Служби судової охорони та здійснюють фактичні видатки на заробітну плату (грошове забезпечення), включаючи видатки на премії та інші види заохочень чи винагород, матеріальну допомогу, лише в межах бюджетних асигнувань на заробітну плату (грошове забезпечення), затверджених для бюджетних установ у кошторисах.
Відповідно до Наказу Державного комітету статистики України від 13.01.2004 за N 5 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.01.2004 за N 114/8713 «Про затвердження Інструкції зі статистики заробітної плати» (надалі Інструкція), до фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.
Положеннями п.2.3. Інструкції передбачено Інші заохочувальні та компенсаційні виплати включають винагороди та премії, які мають одноразовий характер, компенсаційні та інші грошові й матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. До них належать: передбачені п.2.3.2. Винагороди та заохочення, що здійснюються раз на рік або мають одноразовий характер. Зокрема: винагороди за підсумками роботи за рік, щорічні винагороди за вислугу років (стаж роботи).
Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1989 №3 «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна» при розгляді кримінальної справи суд зобов`язаний на основі всебічного, повного й об`єктивного дослідження обставин справи з`ясувати характер і розмір матеріальної шкоди, заподіяної злочином, наявність причинного зв`язку між вчиненим і шкодою, що настала, роль і ступінь участі кожного з підсудних в її заподіянні, а також, чи відшкодовано її повністю або частково до судового розгляду справи, і у вироку дати належну оцінку зазначеним обставинам.

Положеннями п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 29.12.1992 №14 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» визначено, що під прямою дійсною шкодою, зокрема, слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства, установи, організації провести затрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов`язків, грошові виплати.

Висновки суду.
Так, ОСОБА_3 на час вчинення інкримінованих їй дій (у період 2018 по 2020 роки), обіймала посаду директора Державної установи «Українського центру культурних досліджень» відповідно до укладеного з нею контракту від 26.12.2017 з Міністерством культури України, тобто має статус службової особи, згідно до п.1 примітки до ст. 364 КК України, оскільки така посада пов`язана із виконанням організаційно-розпорядчих обов`язків, тобто є суб`єктом кваліфікованого складу злочину.
Одним із організаційно-розпорядчих обов`язків, що входили до складу компетенції ОСОБА_3 , як директора ДУ «УЦКД» було видання в межах своєї компетенції наказів та розпоряджень, які є обов`язковими для всіх працівників.
Така компетенція ОСОБА_3 , як директора, окрім іншого, надавала останній повноваження на видання наказів щодо преміювання співробітників ДУ «УЦКД», своїх заступників та себе, та не оспорюються сторонами.
Враховуючи викладене, суд визнає всі ці факти доведеними безспірно достовірними даними, які кладе в основу свого вироку.

Таким чином, суд вважає доведеним поза розумним сумнівом фактичну складову обвинувачення, а саме те, що директор ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 , будучи службовою особою, дійсно у період часу з грудня 2018 року по листопад 2020 року, використовуючи своє службове становище директора ДУ «УЦКД» в межах наданих Статутом ДУ «УЦКД» службових повноважень видала офіційні документи всі перелічені накази про нарахування собі премії за результатами роботи за квартал, рік та з нагоди державних і професійних свят в розмірі 130 643,01 грн. та нарахування на заробітну плату 22%, що становлять 28 741,46 грн., а в загальному розмірі 159 384,47 грн.
Водночас, всі ці відомості самі по собі не свідчать про наявність в діях обвинуваченої ОСОБА_3 ознак протиправного та суспільно небезпечного діяння в принципі, а видані нею накази не містять даних, які можна було б оцінити як неправдиві, сторона обвинувачення ставить під сумнів не викладену в цих наказах інформацію, а лише порушення порядку погодження з Міністерством культури України зазначених в наказах премій.
Відтак, основним питанням, яке вирішує суд в інтересах даного судового провадження на підставі проведеного судового розгляду, виявилося не доведення факту самої події, яка складається із неоспорюваних сторонами системних дій обвинуваченої у сфері своєї службової компетенції директора ДУ «УЦКД» видання наказів про нарахування премій та як наслідок отримання таких виплат на загальну суму 159 384,47 грн., а перевірка законності та обґрунтованості процедури нарахування таких виплат шляхом видачі ОСОБА_3 згаданих наказів, а також здійснених на їх підставі виплат в контексті її звинувачення у заволодінні чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем службової особи. У цьому аспекті, через відсутність між сторонами провадження спору щодо факту самих виплат та причетності до їх нарахування ОСОБА_3 безпосередньо, виявляється актуальним правильне тлумачення всіх положень діючих на час виплати премій нормативних актів, в тому числі індивідуальної дії, які регулювали питання оплати праці директора ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 .
Так, суд звертає увагу, що в обвинувальному акті не зазначено, як і не вказано прокурором, які саме пункти, абзаци, частини нормативних актів порушено обвинуваченою, які ставляться їй у провину, а відтакне розкриває суті конкретного порушення.

Крім того, відповідно до формулювання обвинувачення висунутого ОСОБА_3 , хоча і зазначено прокурором в судовому засіданні, проте відсутня така правова кваліфікація в обвинувальному акті щодо повторного привласнення майна, у вересні місяці 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від 28 вересня 2020 року №65-о, (свого наказу), шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії за результатами роботи за ІІІ квартал 2020 року, у розмірі 24 800 гривень та у листопаді 2020 року на підставі наказу директора ДО «Український центр культурних досліджень» ОСОБА_3 від10 листопада 2020 року №76-о шляхом незаконної виплати (нарахування) ОСОБА_3 премії з нагоди Дня працівників культури та майстрів народного мистецтва, у розмірі 10 000 гривень.

Надаючи оцінку положенням Контракту укладеного з ОСОБА_3 , суд зазначає, що в період з 27.12.2017 по 19.11.2018 директору ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 належало нараховувати щоквартальні премії за погодженням з Міністерством культури України.

Досліджені в судовому засіданні листи Міністерства культури України, щодо погодження премії, а саме: №1362/9/13-18 від 30.03.2018, №3374/15-3/13-18 від 26.07.2018, №4584/9-2/13-18 від 02.10.2018, підтверджують виконання вимог зазначених положень директором ОСОБА_3 , щодо необхідності погодження щоквартальних премій з Міністерством культури України. (т.2 а.с.213-215).

Крім того, враховуючи зміни викладені в Додатку №2, в період з 20.11.2018 директор ДУ «УЦКД» ОСОБА_3 зобов`язана погоджувати з Міністерством культури України щомісячні премії.

Так, долучені до матеріалів листи погодження премій директору ОСОБА_3 Міністерством культури України, а саме: №0233/33/13-18 від 21.12.2018, №1519/15-3/13-19 від 27.02.2019, №2421/15-3/13-19 від 16.04.2019, №2791/33/13-19 від 13.05.2019, №3479/15-3/13-19 від 26.06.2019, №3493/15-3/13-19 від 27.06.2019, №3861/15-3/13-19 від 24.07.2019, №4437/15-3/13-19 від 30.08.2019, №5176/15-3/13-19 від 21.10.2019, №6119/15-3/13-19 від 18.12.2019, №6070/20-3 від 07.05.2020, №7535/20-3 від 16.06.2020, №15319/20-3 від 16.12.2020, №14458/20-3 від 26.11.2020, №15331/20-3 від 16.12.2020, №15512/6-11-4 від 18.12.2020, підтверджують виконання нею зазначених в Додатку №2 вимог.

Разом з тим, суд звертає увагу, що наказом Міністерства культури і туризму України від 18.10.2005 №745 «Про упорядкування умов оплати працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» не зазначено, які саме періоди нарахування премій необхідно погоджувати з Міністерством культури так і не зазначено необхідності погодження всіх без виключення нарахованих премій керівнику.
Зокрема, досліджений в судовому засіданні лист погодження Міністерства культури України від 27.12.2018 за №6332/33/13-18, з приводу погодження виплати премії за результатами роботи у 2018 році директору ОСОБА_3 , підтверджує зазначені обставини, та відповідно до якого: «…Міністерством культури України не передбачено процедуру погодження виплат премій працівникам Українського центру культурних досліджень, що здійснюються відповідно до пункту 9 розділу 2 Положення про преміювання працівників Українського центру культурних досліджень, встановлення стимулюючих надбавок та надання матеріальної і грошової допомоги, затвердженого наказом Українського центру культурних досліджень від 11.12.2017 №12-0» (т.4 а.с. 12).

Водночас, у Висновку на заперечення від 22.02.2021 № 46 до акту ревізії, начальником відділу контролю сфері культури ОСОБА_33 розтлумачено вищевказаний лист по іншому, а саме: зроблено висновок про відмову в погодженні премії керівнику за результатами роботи за 2018 рік, що і стало, на думку суду, однією із причин звернення із заявою про кримінальне правопорушення. При цьому, суд не може погодитись з таким висновком, оскільки в тексті листа жодним чином не зазначено про відмову в погодженні премії директору ОСОБА_3 , а зроблено посилання лише на відсутність процедури погодження таких виплат Міністерством культури України. (т.2 а.с.44-100)

Таким чином, дослідивши вказані положення, у даному випадку директор ОСОБА_3 , видаючи накази про преміювання себе за результатами роботи за квартал, рік та з нагоди державних та професійних свят, діяла виключно в межах наданих їй повноважень директора Українського центру культурних досліджень, а тому обвинувачення в цій частині взагалі є неспроможним, оскільки ОСОБА_3 ставиться у вину виконання посадових обов`язків, які на неї було покладено контрактом, додатками до контракту, положенням, статутом та іншими підзаконними актами, зокрема щодо свого преміювання, повноваження на які вона не повинна була узгоджувати із вищестоящим органом.
Суд, оцінюючи висновки експертів, бере до уваги наступне.
Як вказано у висновку експерта № 229/21, дослідження наданих документів проведено методами документальної перевірки та співставлення, проводилась документальна перевірка представлених на дослідження документів за змістом і формою, проведено перевірку арифметичних підрахунків та виведених підсумків. Однак, з тексту мотивувальної частини цього висновку вбачається, що експерт без дослідження питання про процедуру погодження саме нарахування премії за результатами роботи за квартал, рік та з нагоди державних та професійних свят обмежилася тлумаченням окремих положень нормативних документів та Акту ревізії. Зазначивши в мотивувальній частині лише: «За результатами дослідження встановлено, що за період 2018, 2019, 2020 роки директору УЦКД ОСОБА_3 нараховано премії без погодженням з органом управління Міністерством культури та інформаційної політикиУкраїни в сумі 130643,01 грн.(докладно див. Додаток №1 експертизи).» Відтак, таке тлумачення є не системним та поверховим, оскільки явно не забезпечує єдності всієї системи правових норм, які регулювали предмет дослідження систему оплати праці керівника державної установи.
Відтак, однакові за фахом експерти у протилежний спосіб оцінили за наявними матеріалами порушені перед ними питання. Суд зобов`язаний всі сумніви тлумачити на користь обвинуваченої.
За дослідженими матеріалами провадження судом не було встановлено, що ОСОБА_3 вчинила привласнення чужого майна, оскільки остання, видаючи накази про своє преміювання, виконувала свої управлінсько-розпорядчі функції та здійснювала розпорядження майном (грошовими коштами) в межах попередньо визначеного кошторисом Міністерства культури України на визначений рік (2018, 2019, 2020 роки), який не був перевищений, а своє та співробітників преміювання у вказаному випадку відбувалось кожного разу виключно за рахунок фонду економії заробітної плати, про що не заперечували учасники судового розгляду, а тому суд приходить до висновку, що будь якими достатніми доказам з матеріалів кримінального провадження факти вчинення діями ОСОБА_3 привласнення чужого майна не доводяться, що свідчить про відсутність такої об`єктивної ознаки складу злочину.
Окремо судом відзначається, що хоча згідно наказу №745 від 18.10.2005 Міністерства культури і туризму України «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки зі змінами», було передбачено преміювання керівників за рішенням органу вищого рівня, а в даному випадку від Міністерства культури України, однак, навіть за відсутності такого погодження, видання суб`єктом владних повноважень наказу про преміювання, в межах своїх розпорядчих повноважень та за рахунок фонду економії заробітної плати відповідної установи, у будь-якому випадку не утворює об`єктивну сторону складу злочину за ст. 191 КК України, як привласнення майна, що безпосередньо ставиться у вину ОСОБА_3 .
Окрім іншого, суб`єктивна сторона кримінального правопорушення, визначеного ст. 191 КК України, характеризується виключно прямим умислом і корисливим мотивом.
Однак, як в ході допиту свідків, так і дослідивши усі матеріальні докази по кримінальному провадженню у їх сукупності, судом не було встановлено в діях ОСОБА_3 такої суб`єктивної сторони злочину, оскільки будь-яких доказів про те, що ОСОБА_3 беззаперечно усвідомлювала суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно-небезпечні наслідки і бажала їх настання здобуто не було.
Не знайшла свого підтвердження в ході судового розгляду і така суб`єктивна сторона кримінального правопорушення за ст. 191 КК України, як корисливий мотив у діях суб`єкта відповідальності, оскільки в ході допиту свідків, які були або на цей час залишаються співробітниками ДУ «УЦКД», які попереджені про кримінальну відповідальність і такі їх показання ставити під сумнів у суду відсутні обґрунтовані підстави, не було встановлено жодних фактів або обставин, за яких би ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді директора ДУ «УЦКД» та маючи у підпорядкуванні вказаних осіб, у будь-який спосіб, шляхом незаконного впливу, тиску або із пропозицією безпідставного отримання вигоди, висловлювала пропозиції або надавала вказівки щодо надання їй у будь-який спосіб матеріальної вигоди у виді грошей, подарунків або послуг для неї або для третіх осіб, у разі чого вона, використовуючи свої організаційно-розпорядчі повноваження, як директор ДУ «УЦКД», видасть наказ про преміювання співробітника, свого заступника, тощо.
Не містять доказів про існування в діях ОСОБА_3 такої суб`єктивної ознаки складу злочину, як корисливий мотив і письмові матеріали кримінального провадження, які були безпосередньо та ґрунтовно досліджені в ході судового розгляду та кожному із них окремо та у їх сукупності була надана оцінка.
Таким чином суд, провівши судовий розгляд даного кримінального провадження у відповідності до положень ч. 1 ст. 337 КПК України, згідно з якими, судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, дотримуючись принципів змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, дотримуючись принципу диспозитивності, а саме, діючи в межах своїх повноважень та компетенції, вирішуючи лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим не наділений повноваженнями за власною ініціативою ініціювати проведення певних слідчих (розшукових) дій, оскільки функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган, приходить до висновку про необхідність виправдання ОСОБА_3 , оскільки стороною обвинувачення не доведено, що вчинено кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст.191, ч.3 ст. 191 КК України, зважаючи на відсутність сукупності обов`язкових юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що, у даному випадку, не утворюють склад злочину.

Підсумовуючи наведене, суд вважає, що пред`явлене ОСОБА_3 обвинувачення не знайшло свого безспірного підтвердження у судовому засіданні для того, щоб вважати поза розумним сумнівом доведеним те, що вчинені кримінальні правопорушення, в яких вона обвинувачується.
Так, відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже з урахуванням викладеного вище, суд вважає за необхідне виправдати ОСОБА_3 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України, оскільки стороною обвинувачення не доведено, що у діянні ОСОБА_3 є сукупність ознак складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч.3 ст. 191 КК України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про судову експертизу», ст. 124 КПК України, процесуальні витрати пов`язані із залученням експертів у даному кримінальному провадженні, слід віднести на рахунок держави.
Питання про долю речових доказів необхідно вирішити у відповідності з вимогами ст. 100 КПК України.
Керуючись статтями 2, 7, 349, 368 371, 373, 374, 376, 394, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд,
УХВАЛИВ:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати невинуватою у пред`явленому їй обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, та виправдати її за цим обвинуваченням за недоведеністю складу вказаного кримінального правопорушення в її діянні.
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати невинуватою у пред`явленому їй обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України, та виправдати її за цим обвинуваченням за недоведеністю складу вказаного кримінального правопорушення в її діянні.
Процесуальні витрати пов`язані із залученням експертів у даному кримінальному провадженні, слід віднести на рахунок держави:
- №СЕ-19/111-22/1683-ПЧ від 24.01.2022 у сумі 2231,06 (дві тисячі двісті тридцять одна) гривня 06 копійок.
Речові докази після набрання вироком законної сили зберігати при матеріалах справи, а оригінали документів повернути належному володільцю за його заявою.
Вирок може бути оскаржено, з урахуванням особливостей, передбачених ст. 394 КПК України до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію вироку негайно після його проголошення вручити учасникам судового провадження.
Копія судового рішення не пізніше наступного дня після його ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1