Провадження № 1-кп/947/185/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2022 року Київський районний суд м. Одеси, в складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005340 від 28.12.2017 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України, який розглядається колегією суддів, а саме: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Відповідно до ст. 331 ч. 3 КПК України до спливу двомісячного строку з дня застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлюються певні особливості судового контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки суддя ОСОБА_7 перебуває у відпусці і не може прийняти участь в розгляді зазначеного кримінального провадження, а строк тримання під вартою ОСОБА_5 спливає, тому суд з урахуванням вищевказаних Перехідних Положень КПК України, приходить до висновку про можливість розгляду питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 одноособово головуючим по справі суддею ОСОБА_1

24.02.2022 року указом президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на терріторії України введено воєнний стан.
14.03.2022 року указом президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.
Обвинувачений ОСОБА_5 який утримується в ДУ "ОСІ" до суду не доставлений, доставка обвинуваченого з ДУ "ОСІ" неможливо у зв`язку з наявністю воєнного стану на території країни.
Відеоконференція з ДУ "ОСІ " не проводилися у зв`язку з відсутністю Інтернет зв`язку.
Враховуючи зміст листа Верховного суду від 03.03.2022 року "Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану" допускається розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі обинуваченого.
Прокурор в судовому засіданні надав письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії особливо тяжких злочині, та за одне з яких передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, не одружений, офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків у суспільстві. Обвинувачений ОСОБА_5 знаходячись на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, скоїти інше кримінальне правопорушення. Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не може усунути існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_4 , звернулася до суду з письмовим клопотанням про зміну ОСОБА_5 запобіжного заходу з триманням під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого забов`язання, з підстав викладених в письмовому клопотанні. Так Указом презідента України на данний час в Україні введено військовий стан, фактично усі території держави піддаються потужнім ударам як з повітря так і наземними, що в свою чергу є реальною загрозою для людського життя. Враховуючи зазначене, не виключено для осіб які тримаються під вартою виникнення перебої з продуктами та питною водою, надання медичної допомоги тощо, тому подальше тримання обвинуваченого ОСОБА_5 є невиправданим та реальним ризиком для його життя. Крім того, ризики на які посилається прокурор не доведені та не обгрунтовані, відсутні докази на підтвердження ризику щодо тиску на свідків та потерпілу, тому цей ризик має абстрактний характер. Також порушені розумні строки судового розгляду, у зв`язку з не явкою в судові засідання прокурора та потерпілої в наслідок чого ОСОБА_5 тривалий час, більш двох років перебуває під вартою. Обвинувачений ОСОБА_5 має постійне місце мешкання, одружений, на його утриманні перебуває дитина, тому йому можливо обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, клопотання прокурора, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Таким, чином при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , суд враховує обставини, передбачені ст. ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_5 , його віку, стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, того факту, що ОСОБА_5 раніше судимий, обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, одне з яких є злочином проти життя людини, яке є найвищою соціальною цінністю, та того факту, що передбачені ст.177 КПК України ризики не знизились та не відпали, а саме він може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, скоїти інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку про суспільний інтерес у триманні обвинуваченого під вартою, переважає над особистими інтересами обвинуваченого, і що жоден з більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, а тому вважає доцільним продовжити дію обраного відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи доводи захисника ОСОБА_4 щодо можливості зміни обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого забов`язання, або більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, суд вважає, що наявність у обвинуваченого місця мешкання, родини, не можливо на даний час віднести до тих стримуючих чинників, які б були у повному обсязі здатні мінімізувати ймовірність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду та можливого покарання. Крім того, наявність в країні воєнного стану, та те що обвинувачений призивного віку, не є підставою для зміни запобіжного заходу, враховуючи що ризики передбачені ст. 177 КПК України які існували на час обрання та продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на даний час не змінилися, та не зменшилися, тому ані домашній арешт, ані інші більш м`які види запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою не зможуть запобігти наведеним вище ризикам.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.31,177-178,183,184,194,196,197,331,369-372, 376 КПК України, п.20-5 Перехідних положень КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді особистого забов`язання, залишити без задоволення.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів, тобто до 05.06.2022 року включно, з утриманням в ДУ ОСІ.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскарженню протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1