Справа № 202/4089/22
Провадження № 1-кс/202/3046/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

27 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000344, внесеного до ЄРДР 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000344, внесеного до ЄРДР 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000344, внесеного до ЄРДР 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України встановлено, що 21.07.2022 приблизно о 23:50 по 11 км + 600 м автодороги Т 0405 «Дніпро-Хуторське», рухався автомобіль «Оpel Meriva» р.н. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , 1962 р.н., який на закругленні дороги праворуч, на авіадуку, продовжив рух прямо, внаслідок чого виїхав за межі проїзної частини ліворуч та допустив падіння в кювет. Внаслідок вказаної ДТП водій автомобіля ОСОБА_4 та пасажири ОСОБА_5 , 1984 р.н., ОСОБА_6 , 1991 р.н., ОСОБА_7 , 1991 р.н., загинули на місці події. Автомобіль в кюветі виявлено 23.07.2022 офіцером громади ВП № 8 ДРУП.
23.07.2022 під час огляду місця події було вилучено автомобіль марки «Оpel Meriva», р.н. НОМЕР_1 .
23.07.2022 автомобіль марки «Оpel Meriva», р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Підставою для застосування арешту зазначає п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000344, внесеного до ЄРДР 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
Згідно витягу з ЄРДР 21.07.2022 приблизно о 23:50 по 11 км + 600 м автодороги Т 0405 «Дніпро-Хуторське», рухався автомобіль «Оpel Meriva» р.н. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , 1962 р.н., який на закругленні дороги праворуч, на авіадуку, продовжив рух прямо, внаслідок чого виїхав за межі проїзної частини ліворуч та допустив падіння в кювет. Внаслідок вказаної ДТП водій автомобіля ОСОБА_4 та пасажири ОСОБА_5 , 1984 р.н., ОСОБА_6 , 1991 р.н., ОСОБА_7 , 1991 р.н., загинули на місці події. Автомобіль в кюветі виявлено 23.07.2022 офіцером громади ВП № 8 ДРУП.
23.07.2022 під час огляду місця події було вилучено автомобіль марки «Оpel Meriva», р.н. НОМЕР_1 .
Постановою слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області від 23.07.2022 автомобіль марки «Оpel Meriva», р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).
Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя вважає доведеним, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучений автомобіль є доказом такого злочину, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберіг на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.
У той же час існує загроза приховування, перетворення, відчуження вилученого автомобіля, оскільки на сьогодні не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження.
Отже, матеріали клопотання прокурора доводять наявність правових підстав для накладення арешту на вилучений предмет, який визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника або володільця цього майна та не матиме тяжких наслідків. Крім того, арешт майна носить тимчасовий характер та може бути скасований відповідно до статті 174 КПК України.
Тому, з метою збереження речових доказів та запобігання приховуванню, перетворенню, відчуженню вилученого автомобіля, на зазначене в клопотанні майно необхідно накласти арешт шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування ним.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000344, внесеного до ЄРДР 23.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «Оpel Meriva» р.н. НОМЕР_1 , який було вилучено 23.07.2022 під час проведення огляду місця події.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1