Справа № 756/7838/22
Провадження № 1-кс/756/1331/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001986 від 12.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001986 від 12.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, із визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 12.09.2022 приблизно о 05 год. 30 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував біля багатоквартирного будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 . У цей час у ОСОБА_5 , який побачив, що в автомобілі марки «Рено» модель «Кенго», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , нікого не має, виник злочинний умисел направлений на повторне, таємне, в умовах воєнного стану, викрадення чужого майна (крадіжка), поєднану з проникненням у інше сховище (автомобіль).

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне, в умовах воєнного стану, викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше сховище (автомобіль), ОСОБА_5 , переконавшись у тому, що за його злочинними діями ніхто не зберігає і він діє таємно, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, підійшов до автомобіля марки «Рено» модель «Кенго», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_7 та за допомогою заздалегідь підготовлених кусачок, зрізав резинку скла багажних дверцят транспортного засобу та взяв з багажника: чорний ящик марки «Stenley Fatmax», в якому знаходились набір накидних головок, набір ключів рожково-накидних «Stenley» арт. FMST1-73601, вартістю 2750 грн., домкрат в чорному пластиковому кейсі вартістю 800 грн., трос буксирувальний в чохлі жовтого кольору марки «Vitol», вартістю 100 грн., провода прикурювання марки «Дорожня карта» в чохлі сірого кольору вартістю 400 грн., компресор автомобільний в сумці чорного кольору, вартістю 275 грн., набір біт для шуруповерта в пластиковій ємкості з надписом «Stenley», вартістю 100 грн., сокира туристична чорного кольору з синьою рукояткою вартістю 150 грн., плитка газова туристична підгазовий балон жовтого кольору вартістю 250 грн., викрутки різного розміру та типу, в кількості 3 шт. вартістю 100 грн. за 3 шт., накидні головки в кількості 5 шт. вартістю 100 грн. за 5 шт., пласкогубці «Stenley», вартістю 150 грн., набір «Stenley», в якому знаходились інструменти в кількості 75 шт. різного призначення, арт. 1-94-660, вартістю 2000 грн., набір «Stenley», в якому знаходились інструменти в кількості 21 шт. різного призначення, арт. 1-87-025 вартістю 975 грн., дві газові горілки вартістю 300 грн. за 2 шт., які належні ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне, в умовах воєнного стану, викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше сховище ОСОБА_5 , тримаючи при собі викрадені речі, направився у невідомому напрямку, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Унаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_7 на суму 8450 грн.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що він підозрюється у вчиненні умисного корисливого тяжкого злочину, а саме таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану, не займається суспільно-корисною працею, тобто не має роботи та постійного джерела доходу, у зв`язку з чим для отримання засобів для існування, може вчиняти аналогічні злочини або інші злочини проти власності.

Ризиком того, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на представника потерпілого та свідків є те, що підозрюваному відомо місце їх проживання, оскільки останній ознайомлений зі змістом протоколів допитів потерпілого та свідків. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування (п. З ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Слідчим зазначено, що необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тяжкість покарання за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність роботи та/або навчання, майновий стан. Під час проведення досудового розслідування, відсутні дані про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Слідчим зазначено про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 ніде не працює та не має офіційного джерела доходів, не має стійких соціальних зв`язків, має судимості за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень.

Враховуючи ступень тяжкості кримінального правопорушення, вчиненого ОСОБА_5 , а також, його майновий, сімейний стан, соціальні зв`язки, вчинення останнім кримінального правопорушення, сторона обвинувачення приходить до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ніж менш м`який запобіжний захід, що забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків, із визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, при цьому, зазначила, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, зазначив про існування визначених ст. 177 КПК України ризиків.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. При цьому, зазначив, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, а саме: має матір, цивільну дружину. Також, зазначив, що ОСОБА_5 жалкує про вчинене, свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001986 від 12.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

12.09.2022 о 14 год. 30 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

13.09.2022 о 13 год. 11 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

14.09.2022 підозрюваному та його захиснику була надана копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2022 року; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.09.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.09.2022; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12.09.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 12.09.2022; протоколом огляду предмету від 12.09.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, а саме те, що останній може здійснити дії, передбачені п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суспільний інтерес, дані, які характеризують особу останнього, його вік, стан здоров`я підозрюваного, соціальні зв`язки, сімейний стан, місце проживання, відсутність у ОСОБА_5 офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб, непогашену судимість.

Крім того, також враховує й те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а тому приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на що, для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні та заявлених у судовому засіданні, слідчий суддя вважає недостатнім для застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягає захисник та підозрюваний. Окрім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я підозрюваного не допускає його тримання під вартою слідчому судді не надано, з огляду на що слід вважати, що таких перешкод немає. Також, слідчий суддя враховує відсутність у ОСОБА_5 стримуючих факторів (він неодружений, дітей на утриманні не має), докази перебування на утриманні підозрюваного непрацездатних родичів, відсутні.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не приймає доводи захисника та підозрюваного з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведених у клопотанні мотивів.

При визначенні ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя виходить з тяжкості діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , його особистої ролі в цьому, характеру та обставин вчинення діяння, майнового стану підозрюваного, наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що застава у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового провадження кримінального провадження по суті обвинувачення.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001986 від 12.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , закінчується 10.11.2022 включно.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України - в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 78 000,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду в цьому кримінальному провадженні, а також виконувати в строк до 10.11.2022 року обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженню;

5) здати на зберігання до Оболонського УП ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

Запобіжний захід у вигляді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваному, який був належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 16.09.2022 о 15 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1