Справа № 357/2382/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2022 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , слідчої СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши в відкитому судовому засіданні в залі суду № 6 у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.03.2022 року за № 0000060, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162 ч. 4 ст. 189 КК України про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в певний період доби відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ленінград Російська Федерація, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні 2 неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

1) 26.05.2008 Корольовським районним судом м. Житомира за ч.3 ст.15, ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 КК України, ст.70, 71 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненого умовно-достроково 24.02.2010 згідно постанови Богунського районного суду м. Житомира від 16.02.2010 року на 1 рік 3 місяці 6 днів;

2) 20.02.2017 Рівненським районним судом Рівненської області за ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 187, ст. 70 КК України, до 8 років позбавлення волі з конфіскацією майна, 27.10.2017 ухвалою апеляційного суду Волинської області звільнений з під варти в зв`язку з відбуттям строку покарання.

3) 07.10.2021 Білоцерківським міськрайонним судом за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі. (на вказаний вирок подано апеляційну скаргу), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання, обвинуваченого та його захисника, які підтримали клопотання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя,

У С Т А Н О В И В :

До Білоцерківського міськрайонного суду надійшло вищезазначене клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.03.2022 року за № 0000060, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162 ч. 4 ст. 189 КК України про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в певний період доби.

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження, щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 162 ч. 4 ст. 189 КК України.
Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 до суду клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою обвинуваченого на запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника про зміні запобіжного заходу.
Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити в його задоволенні, оскільки ризики не зменшились та не відпали.
Розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 враховуючи думку інших учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.
Ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Згідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 201 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання..
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.04.2022 року, відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою.
Відповідно до ст. 183 ч. І КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Метою і підставою продовження тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
При судовому розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при продовженні строку тримання під вартою суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин справи.
Також, зважаючи на практику Європейського суду, суд враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність продовження тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його звязки з суспільством.
Судом встановлено, що ОСОБА_6 знаходиться під вартою з 29.03.2022 року, з урахуванням того, що він раніше судимий, судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, з огляду на те, що перебуваючи під вартою, обвинувачений буде обмежений в можливості вчинювати злочини.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).
Згідно з ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, що може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Частиною 3 статті 194 КПК України передбачено, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Окрім того за наявності місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , суд приходить до висновку про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що також унеможливить скоювання інших злочинів підозрюваним, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України, на даний час не може запобігти ризикам, які на даний час мають місце, а саме: можливость вчинювати нові злочини.
Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якоїзастосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житлоцієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
В судовому засіданні прокурором не було доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаних ним ризиків.
Суд вважає за доцільне обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід, у виді домашнього арешту в нічний час доби із застосуванням електронних засобів контролю, оскільки це надасть йому можливість працювати та забезпечувати себе коштами для існування.
Тому суд вважає, що можливо змінити запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_6 у виді домашнього арешту із забороною залишати житло в певний період доби та покладенням на нього додаткових обов`язків.
Такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення кримінального провадження та виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.62 Конституції України, ст.5, 6 Європейськоїконвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. ст. 31, 176-178, 181, 194, КПК України,слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.03.2022 року за № 0000060, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162 ч. 4 ст. 189 КК України про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в певний період доби - задовольнити.

Змінити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло в певний період доби, в межах строку досудового розслідування, тобто до 29 травня 2022 року.

Вважати, що термін дії ухвали - до 29 травня 2022 року.

Заборонити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом строку дії домашнього арешту залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22.00 год. до 07.00 год..

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися, із місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22.00 год. до 07.00 год без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- прибувати до Білоцерківського районого управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, розташованого за адресою: м. Біла Церква, вул. Привокзальна 3 за викликом до слідчого Білоцерківського районого управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням покладених на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків покласти на Білоцерківський РУП ГУ НП в Київській області на території обслуговування якого проживає підозрюваний.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцемпроживанняпідозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якоїзастосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинувачений, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби..

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу судді подається до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 25 травня 2022 року .

Слідчий суддяОСОБА_1