Справа № 626/1097/22
Провадження № 1-кп/626/152/2022
У Х В А Л А
Іменем України

15 вересня 2022 року м. Красноград

Красноградський районний суд Харківської області у складі:

Головуючогосудді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинувачених: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

законного представника: ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого: ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду м.Краснограда, матеріали кримінального провадження №0000256 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ч.4 ст.185, ч.1 ст.304 КК України та ОСОБА_5 за ч.4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Красноградського районного суду Харківської області знаходиться кримінального провадження №0000256 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ч.4 ст.185, ч.1 ст.304 КК України та ОСОБА_5 за ч.4 ст.185 КК України,-

15.09.2022 року в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинувачених міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а ОСОБА_5 у виді домашнього арешту на два місяці, оскільки ризики передбачені ст.177 КПК України, не відпали, а відповідний строк міри запобіжного заходу закінчується через кілька днів, а судовий розгляд до цього часу завершити буде не можливо.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Стосовно міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 .
Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєні 3-х епізодів крадіжок в умовах воєнного стану за ч.4 ст.185 КК України та за ч.1 ст.304 КК України втягнення неповнолітнього у протиправну діяльність, а також ОСОБА_5 за ч.4 ст.185 КК України.
Слідчим суддею Красноградського районного суду 25.05.2022 року ОСОБА_4 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 24.07.2022 року, а в подальшому продовжена до 16.09.2022 року включно.
В силу ст.ст.131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст.29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.04.2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою» подання про обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту повинно бути мотивованим і містити підстави для обрання такого запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці її постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у нього постійного місця роботи; репутацію , майновий стан; наявність судимостей.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні вищезазначених злочину ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та наявність ризиків про які вказує прокурор, а саме, суд вбачає наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, таких як остання може незаконно впливати на потерпілу, свідків, експертів у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та погрозами вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень суду, оскільки жодний з вказаних осіб в особисто судом не допитаний.
Також може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки вони підозрюються у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком до 8 років.
Поряд з цим, в ухвалі суду про обрання такої міри запобіжного заходу, в яких наводились певні ризики, які на даний час не відпали та не зменшились. Крім того дані ухвали ніким з учасників процесу не оскаржувалась, тобто є чинними.
З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що підозрюваному ОСОБА_4 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про продовження до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів, тобто до 13.11.2022 року - включно.

Стосовно міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 .
Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому підозрювана обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується письмовими матеріалами, доданими до клопотання, зокрема: протоколами допиту потерпілої, протоколами допиту свідків.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт у певний час доби забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

Суд вважає слушними посилання прокурора, що є достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, вказуючи на те, що підозрюваний:

1) з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), оскільки за вказаний злочин передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 15 років.

2) незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні в тому числі на тих, що не допитані в ході досудового розслідування (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Крім того, ризики перелічені в ухвалі суду від 19.07.2022 року про обрання міри запобіжного заходу ОСОБА_5 не зменшилися та не відпали.

Враховуючи вищевикладене, у слідчого судді є достатні підстави вважати, що існують ризики, на які прокурор посилається, в зв`язку з чим, суд вважає за необхідне продовжити домашній арешт ще на два місяці.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 193-197, 199, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 листопада 2022 року включно.
Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Копію ухвали про продовження запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, строком на два місяці, тобто до 19 листопада 2022 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- негайно повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- в період з 20:00 год. по 06:00 год. знаходитись на території домоволодіння в якому він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Суддя: