Справа № 465/2560/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/455/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,,
прокурора ОСОБА_6 ,

захисника- адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Франківського районного суд м. Львова від 22 травня 2022 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначенням розміру застави, щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, зареєстрованого та проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_9 звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_10 , про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У клопотанні покликався на те, що ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме крадіжці зі складу громадської спілки «Фундація «Відкитий Діалог», яка забезпечує речами Збройні сили України на фронті товарами військового призначення: 77 бронеплит та 44 бронежилетів (плито носки) «OSPREY».
Необхідність застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою мотивує тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину під час воєнного стану, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні та враховуючи особу підозрюваного, в органу досудового розслідування є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків в кримінальному провадженні, а також з урахуванням своєї поведінки може вчинити інші кримінальні правопорушення та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вище вказаним ризикам.
Ухвалою слідчого судді Франківського районного суду м. Львова від 22 травня 2022 року задоволено клопотання слідчого ВРЗЗС СВЛРУП №2 ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_9 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 діб.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме до 21 липня 2022 року включно.

Адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій просить ухвалу слідчого судді Франківського районного суд м. Львова від 22 травня 2022 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення альтернативної застави в розмірі 20-ти розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В доводах своєї апеляційної скарги зазначає, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та протиправною, у даній ситуації відсутні усі критерії, для застосування запобіжного заходу тримання під вартою терміном на 60 днів без визначення розміру застави.

У клопотанні прокурор керуючись ст. ст.. 36, 131, 132, 176-178, 183, 184, 194 КПК України просив суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із можливістю внесення альтернативної застави в розмірі 80-ти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку внесення встановленої слідчим суддею застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 такі обов`язки: прибувати за викликом слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування із свідками, а також потерпілим у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти), у тому числі для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Слідчий суддя при постановленні ухвали, порушив норми Кримінально-процесуального кодексу України, окрім того порушив права ОСОБА_8 , не зазначивши можливості внесення альтернативної застави, передбаченої ст. 183 КПК України.

Майно, яке було викрадене, вилучено працівниками поліції, а відтак жодних майнових збитків потерпілому завдано не було.

На утриманні у ОСОБА_8 перебуває четверо дітей (двоє від першого шлюбу і двоє дітей цивільної дружини), на їх утримання йдуть значні кошти, а також і те що підозрюваний офіційно не працює, має непостійний заробіток.

Заслухавши доповідача, доводи захисника на підтримку апеляційної скарги, виступ прокурора на заперечення доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи та кримінального провадження №0000275 від 21 травня 2022 року колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають до задоволення частково, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Статтею 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не булла піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження булла застосована належна правова процедура.

За частиною першою та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, до яких, зокрема, належать запобіжні заходи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Як вбачається з ухвали слідчого судді та матеріалів судової справи, що СВ ЛРУП №2 ГУ Національної поліції у Львівській області провадить досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000275 від 21 травня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

22 травня 2022 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

22 травня 2022 року слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_9 звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_10 , про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

22 травня 2022 року клопотання слідчого було задоволено слідчим суддею Франківського районного суду м. Львова, застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалюючи своє рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя в повному об`ємі та правильно дослідив всі обставини справи та вірно прийшов до переконання про наявність ризиків, перелік яких передбачений ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, а саме: заявою ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення від 21 травня 2022 року ( а.с. 11); протоколом огляду місця події від 21 травня 2022 року (а.с. 12); протоколами обшуків від 21 травня 2022 року ( а.с.23-25,29-32,5658,60-61); протоколом огляду речей виявлених та вилучених 21 травня 2022 року під час проведення огляду місця події та постановою про визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні ( а.с. 26-28,59,62-66); допитом свідка ОСОБА_12 від 22 травня 2022 року (а.с. 67-68), протокол проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_12 від 22 травня 2022 року ( а.с. 69-70).

Перевіряючи доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя Франківського районного суд м. Львова дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного.

Згідно з наданими стороною обвинувачення даними, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні у вчиненні тяжкого злочину, покарання за який передбачене від 5 до 8 років позбавлення волі. Наведене, свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати свою злочинну діяльність, чинити тиск на свідків, може вчинити інші кримінальні правопорушення, а запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

У рішенні "W проти Швейцарії" від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

З урахуванням фактичних обставин підозри, характеру вчинення інкримінованого правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді першої інстанції, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового слідства, а також належне дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.

Зазначене вказує на неможливість в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

При цьому, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зі статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в цілому та її 3 пункту вбачається, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі Musucv.Moldova від 06.11.2007, заява №42440/06, та пункт 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12.04.2009, заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (пункт 79 рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain).

Колегія суддів, враховуючи дані про особу підозрюваного, який має на утриманні неповнолітніх дітей, його відношення до вчиненого, конкретні обставини справи, вважає за доцільним визначити для ОСОБА_8 заставу, яка була б достатньою для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_8 дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів визначає ОСОБА_8 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, у разі її внесення, який у даному кримінальному провадженні є відповідним і достатнім для забезпечення достатньої та належної поведінки ОСОБА_8 та виконанню останнім покладених на нього обов`язків, при цьому врахувавши наявність встановлених під час проведення досудового розслідування ризиків та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 .

Ураховуючи вищезазначене, на переконання колегії суддів апеляційного суду, в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів та визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 177, 183, 184, 309, 310, 376, 407, 419 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 , подану в інтересах ОСОБА_8 - задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Франківського районного суд м. Львова від 22 травня 2022 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави щодо ОСОБА_8 скасувати.

Клопотання слідчого ВРЗЗС СВЛРУП №2 ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_9 погоджене з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_10 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 - задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 липня 2022 включно.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_8 , у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень, які внести на рахунок Львівського апеляційного суду (Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0085066, ).

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_8 обов`язок: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, не відлучатися із населеного пункту без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, а також здати на зберігання відповідному державному органу паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, не спілкуватися із потерпілими, свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що у випадку невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного більш суворого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4