Справа №295/9989/22
УХВАЛА
щодо застосування запобіжного заходу

08.10.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3
слідчої Житомирського РУП ОСОБА_4
захисника - адвоката ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002088 від 06.10.2022 року відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
І. Суть клопотання
08.10.2022 року слідча за погодженням з прокурором звернулась з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб.
В клопотанні зазначено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0002088 від 06.10.2022 року, в межах якого ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
Слідча в клопотанні вказує, що 06.10.2022 р. близько 21:18 год. ОСОБА_6 наніс тілесні ушкодження оперуповноваженому відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 .

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними в кримінальному провадженні доказами: даними протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_8 , даними протоколу огляду місця події від 06.10.2022 р.; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 ; даними протоколу огляду предмету диску з відеозаписом з камер відеоспостереження з місця події; висновком судово-медичної експертизи від 07.10.2022 р.; даними протоколів допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідча посилається на наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Також, на переконання слідчої, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 , окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти виникненню встановлених ризиків.

ІІ. Процедура та позиції сторін
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалось повне фіксування судового процесу технічними засобами.
В судовому засіданні прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримала в повному обсязі з підстав, викладених у ньому, просила його задоволити. Прокурор додатково пояснила, що підозрюваний вчинив злочин проти авторитету органів державної влади і одночасно проти здоров`я працівника правоохоронного органу.
Слідча Житомирського РУП ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що підозрюваний вів себе зухвало, на зауваження з боку працівника поліції не реагував, зазначав, що має бажання потрапити до місць позбавлення волі, просила застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати до підзахисного більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою. Письмові заперечення приєднані до матеріалів справи (а.с.40-41). Вважає, що ризики, вказані в клопотанні, є перебільшеними, підозрюваний підтримує стосунки з колишньою дружиною та сином, працює неофіційно, має проблеми зі здоров`ям, не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Зауважила, що підзахисний переосмислив та зрозумів неправильність своєї поведінки, в подальшому має намір поводитись толерантно.
Крім того, захисник просила провести медичне освідування ОСОБА_6 з метою встановлення обставин травми щелепи на підставі на підставі ст. 206 КПК України в частині контролю за дотриманням прав затриманого, посилаючись на те, що під час затримання підозрюваному були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді травми обличчя.
Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні причетність до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, визнав. Вказав, що перебуває в скрутному матеріальному становищі- не може влаштуватись на роботу, в нього не вистачає коштів на проживання, на службу до Збройних Сил України його не прийняли, тому мав намір потрапити до місць позбавлення волі. ОСОБА_6 зазначив, що щиро розкаюється у вчиненому, просить вибачення у потерпілого. Щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Також підозрюваний підтримав клопотання захисника в частині проведення медичного освідування та надання йому медичної допомоги, оскільки в нього травмована щелепа.

ІІІ. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді
Слідчим суддею встановлено, що слідчими Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002088 від 06.10.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
07.10.2022 року о 00 год. 05 хв. в межах кримінального провадження № 0002088 ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується змістом протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, складеного 07.10.2022 року.
07.10.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).
Дослідивши клопотання та долучені до нього копії з матеріалів кримінального провадження, беручи до уваги ранню стадію досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що наявні фактичні обставини та відомості, які б могли свідчити про те, що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведений ризик, на який він посилається, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки з матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

В той же час, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, оскільки ОСОБА_6 має постійне місце проживання, підтримує дружні стосунки з колишньою дружиною та сином, що свідчить про наявність в нього міцних соціальних зв`язків.

Запобіжний захід, в тому числі у вигляді тримання під вартою, є засобом для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного під час проведення досудового розслідування та судового провадження, а не мірою відповідальності за скоєне, а тому тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, можливе притягнення до кримінальної відповідальності, не можуть бути домінуючим критерієм для обрання запобіжного заходу.
Аналогічна правова позиція висловлена в рішенні Європейського суду з прав людини Мамедов проти Росії від 01.06.2006 року, відповідно до якого посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що обвинувачений переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини, є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини Клішин проти України від 23.02.2012 року вбачається, що підстави для тримання під вартою мають бути підтверджені фактами.
В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України" слідчим суддям нижчих інстанцій надано роз`яснення, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний, серед іншого, зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про обрання та/або продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Беручи до уваги викладене, а також те, що прокурором доведено наявність лише одного ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи особу підозрюваного, його складні життєві обставини, наявність в нього постійного місця проживання, те, що він має міцні соціальні зв`язки, визнає свою причетність до скоєного, щиро розкаюється, має намір вибачитись перед потерпілим, оскільки вчинений злочин не відноситься до категорії тяжких, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.
З огляду на встановлені під час розгляду клопотання та викладені вище обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором на підставі документів, долучених до клопотання, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленому ризику, а тому вважає за можливе обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.
Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1,2,7 ч. 5 ст. 194 КПК України.
На думку слідчого судді вказаний запобіжний захід та покладені на ОСОБА_6 обов`язки зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а у разі недотримання умов запобіжного заходу, слідчий не позбавлений права ініціювати питання про зміну запобіжного заходу щодо підозрюваного.

ІV. Щодо забезпечення проведення медичного освідування відносно підозрюваного
В ч. 1 ст. 206 КПК України визначено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.
Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи.
З огляду на те, що захисник ОСОБА_5 в ході розгляду клопотання заявила слідчому судді про те, що під час затримання ОСОБА_6 йому були заподіяні тілесні ушкодження, зазначену заяву підтримав ОСОБА_6 , а тому на виконання положень ч.6 ст. 206 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати слідчого СВ Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_11 і прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 забезпечити проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_6 на предмет наявності тілесних ушкоджень, отриманих під час його затримання 06.10.2022 року.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 183, 194, 196, 197, 202, 206, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задоволити частково.
Відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби без застосування електронних засобів контролю.

Заборонити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,залишати фактичне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 у нічний час з 22-00 год по 06-00 год строком на 60 днів до 05.10.2022 року (включно).
Рахувати строк дії запобіжного заходу з моменту фактичного затримання 21 год. 19 хв. 06.10.2022 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1. прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2. докласти зусиль до пошуку роботи;

3. не відлучатись за межі м. Житомира і Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії ухвали до 05.12.2022 року.

По закінченню даного строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 КПК України зобов`язати уповноважених працівників органів Національної поліції доставити підозрюваного ОСОБА_6 до місця проживання АДРЕСА_1 ,де звільнити останнього з-під варти.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Зобов`язати слідчого СВ Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_11 і прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 забезпечити проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_6 на предмет наявності тілесних ушкоджень, отриманих під час його затримання 06.10.2022 року.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 13.10.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1