Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року Справа № 608/939/22
Номер провадження1-кс/608/344/2022

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2

старшого дізнавача СД Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 ,

розглянувши в закритому судовому засіданні в місті Чортків клопотання старшого дізнавача СД Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 про проведення огляду в кримінальному провадженні, відомості про яке 21 червня 2022 року внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 000065 за ч. 1 ст. 254 Кримінального кодексу України,--

В С Т А Н О В И В:

Старший дізнавач СД Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про проведення огляду, в якому вказав, що 21.06.2022 року працівниками поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області в с. Угринь, вул. Деренівка, № 409 Чортківського району, на території господарства, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 , виявлено штучно облаштовану незаконну водойму (ставок).
Відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 21 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України.

Встановлено, що улаштований ставок розміщується на території приватної земельної ділянки АДРЕСА_2 в межах населеного пункту з наступними кадастровими номерами:

- :02:001:2574 площею 0,072 га, призначена для ведення будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована відповідно до договору дарування земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , форма власності приватна, право власності на яку зареєстровано державним реєстратором сектору державної реєстрації Чортківської районної державної адміністрації Тернопільської області, ОСОБА_6 від 06.11.2017 року, за ОСОБА_5 ;
- :02:001:2575 площею 0,1615 га, призначена для ведення особистого селянського господарства, яка розташована відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за адресою: АДРЕСА_2 , форма власності приватна, право власності на яку зареєстровано приватним нотаріусом ОСОБА_7 , Чортківський районний нотаріальний округ, Тернопільська область, за ОСОБА_5 .
В ході досудового розслідування виникає необхідність в проведенні огляду вищевказаних земельних ділянок з метою виконання завдань кримінального провадження, виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, теперішнього стану земельних ділянок та оцінки масштабів безгосподарського використання земель.
Інформація, що підтверджує приналежність земельних ділянок їх власнику, отримана із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та договору дарування земельної ділянки.

В клопотанні старший дізнавач просить винести ухвалу про проведення огляду зазначених земельних ділянок з метою виконання завдань кримінального провадження, виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, теперішнього стану земельних ділянок та оцінку масштабів безгосподарського використання земель.

В судовому засіданні старший дізнавач ОСОБА_3 клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Вислухавши пояснення старшого дізнавача, вивчивши документи, якими він обґрунтовує своє клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, згідно ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 30 Конституції України гарантує кожному недоторканність житла чи іншого володіння. Так, цією статтею визначено, що не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше, як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку. Аналогічні положення закріплені у п. 6 ч. 1 ст. 7, ст. 13 КПК України.

Згідно ст. 8 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

З метою належного дотримання вимог, закріплених у Конвенції, підлягають до врахування позиція Європейського суду з прав людини, сформульована ним у рішеннях «Ратушна проти України», «Поліщук проти України», «Васильчук проти України», «Головань проти України», «Смирнов проти Росії», «Алексанян проти Росії».

Зокрема, в пункті 72 рішення Європейського суду з прав людини суд нагадує, що коли держави вважають за необхідне вдаватися до таких заходів, як обшуки житлових приміщень, з метою отримання доказів факту вчинення правопорушень, суд буде оцінювати, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та чи було дотримано принцип пропорційності. Суд також буде вивчати наявність у національному законодавстві ефективних гарантій від зловживань та свавілля та перевіряти, як ці гарантії працюють в окремому випадку, який розглядається. Критерії, які слід брати до уваги в цьому контексті (але не обмежуватись ними), - це спосіб та обставини, за яких було ухвалено постанову про проведення обшуку, інші докази, доступні на той час, а також зміст та обсяг постанови. При цьому особлива увага має приділятись гарантіям, застосованим з метою обмежити розумними рамками вплив цього заходу (рішення у справі «Бак проти Німеччини» (Buck у. Germany), пункти 44-45).
Відповідно до ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Згідно з ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Під іншим володінням особи, згідно з ч. 2 ст. 233 КПК, розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Варто зазначити, що обшук проводиться лише за зареєстрованим кримінальним провадженням, тобто в разі офіційно розпочатого кримінального переслідування (п.1 ч.3 ст. 234 КПК України).

Обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. (ч.ч. 1, 2 ст. 234 КПК України).

Частиною третьою вказаної норми КПК України встановлено, що у разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке повинно містити відомості про: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з розслідуванням якого подається клопотання; правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; підстави для обшуку; житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку; особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться; речі, документи або осіб, яких планується відшукати.

Відповідно до ч. 5 ст. 236 КПК України, обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку. За рішенням слідчого чи прокурора може бути проведено обшук осіб, які перебувають в житлі чи іншому володінні, якщо є достатні підстави вважати, що вони переховують при собі предмети або документи, які мають значення для кримінального провадження.

Між тим, як визначено частиною п`ятою статті 234 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: було вчинено кримінальне правопорушення; відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

В зв`язку з вищезазначеним слідчий суддя оцінює достатність підстав вважати, чи було вчинено кримінальне правопорушення. Встановлення таких підстав базується на стандарті доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Необхідно оцінювати обґрунтованість усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку. Тому, цей стандарт доказування на даному етапі є досить низьким: необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що було вчинено кримінальне правопорушення.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000065 від 21 червня 2022 року вбачаться, що в реєстр були внесені відомості за ч. 1 ст. 254 КК України та викладено наступні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 21 червня 2022 року працівниками поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області в с. Угринь, вул. Деренівка, № 409, Чортківського району, на території господарства, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 , виявлено штучно облаштовану незаконну водойму (ставок).
З рапорта ДОП Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_8 вбачається, що 21 червня 2022 року за адресою АДРЕСА_2 виявлено, що на території вказаного господарства, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_1 , знаходиться штучно облаштована водойма (ставок), а тому просить дозволу на реєстрацію вищевказаної інформації до ЄРДР.

В зв`язку з наведеним слідчий суддя зазначає, що відповідно до вимог п. 2.2.9 Інструкції з діловодства в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 23 серпня 2012 року № 747, рапорт відноситься до внутрішніх документів МВС України.

До того ж, інформація, що міститься у долученому до клопотання рапорті працівника Національної поліції України суперечить загальним засадам кримінального провадження, які визначені у статті 7 КПК України, оскільки, самі по собі рапорти, складені оперуповноваженими та іншими особами правоохоронних органів, - не є належними та допустимими доказами.

За таких обставин інформація, що міститься в рапорті ДОП Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області щодо конкретної адреси господарства є неналежним доказом, а тому така інформація не може прийматися до уваги при вирішенні клопотання старшого дізнавача про проведення огляду.

Крім того, твердження про те, що господарство по АДРЕСА_2 належить ОСОБА_5 не підтверджено відповідними доказами (в матеріалах клопотання є лише докази про право власності останньої на земельні ділянки).

Надання дозволу на проведення огляду має ґрунтуватися на чіткій презумпції, що жоден захід забезпечення кримінального провадження чи слідча дія, в даному випадку проведення огляду, не може бути застосована, якщо слідчим, прокурором чи іншою уповноваженою особою не буде належно доведено необхідність застосування такого заходу.

Згідно із ч. 5 ст. 234 КПК України слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання про обшук, якщо, зокрема, не буде доведено існування достатніх підстав вважати, що відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи.

В ухвалі слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку мають бути наведені відповідно до приписів ч. 2 ст. 235 КПК України відомості про конкретні речі, документи, які планується відшукати, індивідуальні або родові характеристики цих речей чи документів, а також надано їх вичерпний перелік.

Частиною другою статті 235 КПК України передбачено, що ухвала про дозвіл на проведення обшуку повинна відповідати загальним вимогам до судових рішень, передбаченим цим Кодексом.

Статтею 370 КПК України встановлено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Так, відповідно до усталеної прецедентної практики Європейського суду з прав людини, незважаючи на те, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень, що відображає принцип належного здійснення правосуддя; судові рішення повинні достатньою мірою містити мотиви, на яких вони ґрунтуються. Відсутність достатнього обґрунтування у рішеннях національних судів порушує право особи на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, зазначене у пункті 1 статті 6 Конвенції (див. рішення у справах «Бочан проти України», «Суомінен проти Фінляндії»).

При цьому держави, які підписали Конвенцію, мають певну свободу розсуду стосовно необхідності втручання, але винятки, про які йдеться в пункті 2 статті 8 Конвенції, вимагають ретельного вмотивування. Необхідність у таких виняткових діях у цій справі має бути встановлена якнайпереконливіше (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Класс та інші проти Німеччини», «Компанія «Кола Ест» та інші проти Франції», «Бук проти Німеччини»).

В зв`язку з вищенаведеним слідчий суддя не має підстав для висновку, що за встановлених обставин в даному кримінальному провадженні огляд є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей, які мають значення для досудового розслідування, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Таким чином, слідчий суддя, виходячи з вимог ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи обставини, що викладені в клопотанні про проведення огляду, їх обґрунтування під час судового розгляду, обсягу інформації наданої суду, значимості конституційного права на недоторканість житла чи іншого володіння, вважає викладені в клопотанні підстави є недостатніми для його задоволення.
Керуючись ст.ст. 234, 235, 237, 369, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого дізнавача СД Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 про проведення огляду в кримінальному провадженні, відомості про яке 21 червня 2022 року внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 000065 за ч. 1 ст. 254 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 27 червня 2022 року о 12-й годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1