Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3615/22
У Х В А Л А

20 травня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання першого заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0000277 від 22.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:
Перший заступник керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження№ 0000277 від 22.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на 100% корпоративних прав, а саме - акції АТ «Київметробуд» номінальною вартістю 1000632,50 грн шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Проте подане клопотання про арешт майна не містить документів, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
Крім того, в порушення вимог ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні відсутнє покликання на ризики, які є підставою для арешту майна, а також, хоч і загалом зазначено мета арешту забезпечення збереження речових доказів, проте не вказано, яким саме ознакам ст. 98 КПК України відповідає майно, щодо якого подано клопотання про його арешт.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, керуючись ст. 171-172, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання першого заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0000277 від 22.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, про арешт майна повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1