УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання прокурора ОСОБА_3 , про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявлене у кримінальному провадженні № 201/6417/22 (провадження № 1-кп/201/756/2022), відомості про яке 15 липня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000873, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшов обвинувальний акт, стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з яким обвинувачений був ознайомлений завчасно до початку його розгляду. Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор зазначив, що на даний час не зменшився ризик, який враховувався при застосуванні до обвинуваченого ОСОБА_5 такого виду запобіжного заходу, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а отже, може переховуватись від суду, у зв`язку із чим, просив у своєму клопотанні продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора та просив його задовольнити.

Захисник - адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на відсутність достатніх ризиків та підтвердження їх існування, які б обґрунтовували необхідність у подальшому застосуванні до обвинуваченого такого виду запобіжного заходу, у зв`язку із чим, просив суд змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, який зможе забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника та просив змінити йому запобіжний захід на більш м`який не пов`язаний з триманням під вартою, враховуючи відсутність у нього умислу переховуватись від суду та наявність у нього міцних соціальних зв`язків.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обирати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 КПК України). Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18 липня 2022 року, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15 вересня 2022 року.

Враховуючи вищевикладені обставини, при вирішенні по суті клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ризик, передбачений ст. 177 КПК України, який враховувався при застосуванні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпав і не зменшився, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене максимальне покарання у виді восьми років позбавлення волі, при цьому, розгляд по суті кримінального провадження ще не розпочато, у зв`язку з чим, враховуючи принцип безпосереднього дослідження доказів судом, обвинувачений ОСОБА_5 має можливість переховуватись від суду, а отже, з урахуванням наявності зазначеного ризику, а також з огляду на тяжкість вчиненого злочину, характеру інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_5 стороною обвинувачення діянь, пов`язаного із заподіянням тяжкого тілесного ушкодження потерпілому, строку покарання, яке може бути йому призначено, беручи до уваги обставини, визначені у ст. 178 КПК України, суд доходить до висновку про неможливість застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу, який не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також запобігти зазначеному вище ризику, а отже, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити і продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк тримання під вартою.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, які будуть на нього покладені у разі внесення ним застави. У зв`язку з цим, а також враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 78 000,00 грн. (сімдесят вісім тисяч) гривень, оскільки застава у меншому розмірі не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і саме такий розмір застави є необхідним і достатнім у даному випадку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 184, 194, 197, 199, 315, 369-372 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 до 10 листопада 2022 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, є 10 листопада 2022 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 78 000,00 грн. (сімдесят вісім тисяч) гривень, у разі внесення якої на рахунок № UA 0017442 в ГУДКСУ м. Києва, отримувач територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, , МФО 820172, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

У випадку внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти, покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою на визначений час до суду;

- повідомляти суд про зміну місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі не з`явлення його за викликом до суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом та не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий суддя: ОСОБА_1