Справа № 564/1389/21
УХВАЛА
про продовження строку тримання під вартою

08 червня 2022 року смт.Гоща

Гощанський районний суд Рівненської області судом присяжних в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

секретар судового засідання ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Гоща обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000040 від 26.02.2021 про обвинувачення
ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 4 ст. 187, п. 6, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Гощанського районного суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 26.02.2021 про обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 4 ст. 187, п. 6, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

26.05.2022 прокурор подала до суду письмове клопотання про продовження на стадії судового розгляду запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри щодо причетності обвинуваченого ОСОБА_8 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 6, п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, про що свідчить вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів.

Крім того, прокурор зазначила, що обвинувачений може ухилитись від суду, переховуватись та перешкодити кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, в зв`язку з чим існують ризики, зазначені в ст. 177 КПК України, а тому саме такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також прокурор зазначила, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні відповідно особливо тяжких злочинів, санкція статей КК України передбачає покарання відповідно від 8 до 15 та від 10 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна, раніше судимий за скоєння особливо тяжких злочинів, обвинувачений неодружений, постійного місця проживання або роботи не мав, переховувався від суду та органів досудового розслідування, на даний час ризики не зменшилися, а тому саме такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_8 .

В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання та просила його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_10 підтримала подане клопотання прокурора та просила його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Обвинувачений заперечував щодо продовження строків тримання під вартою, просив суд відмовити у задоволенні даного клопотання та змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував щодо продовження строків тримання під вартою обвинуваченому, вважає, що у клопотанні прокурора не наведені належним чином ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зазначені у клопотанні докази не вказують на причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, на його переконання клопотання містить загальні фрази без їх конкретизації, просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт, обвинувачений не має наміру чинити тиск на учасників кримінального провадження, переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Дослідивши дане клопотання, вислухавши сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177 ч.1 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Разом з тим, при вирішенні заявленого прокурором клопотання про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних інтересів, що потребує від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства.

Відповідно до положень ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі Конвенція) нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення. Обмеження, дозволені згідно з цією Конвенцією щодо зазначених прав і свобод, не застосовуються для інших цілей ніж ті, для яких вони встановлені.

Наведені в клопотанні обставини, якими прокурор мотивує клопотання про продовження обвинуваченому на стадії судового розгляду запобіжного заходу у виді тримання під вартою, свідчать про наявність обставин, які на підставі розумної оцінки сукупності даних, що наведені в клопотанні, дають підстави визначити, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Крім того, мотиви, наведені прокурором, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, виходячи з тяжкості кримінальних правопорушень, будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, може переховуватись від суду, може перешкодити кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілих, свідків, може перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу обвинуваченому.

Разом з тим, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому, крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням можливого покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, даних про особу обвинуваченого, суд дійшов висновку, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання прокурора про продовження на стадії судового розгляду запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, підлягає задоволенню.

Встановлені судом ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та неможливість запобігання їм застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, а також аналіз обставин злочину та особистості обвинуваченого і його поведінки, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає можливості застосувати заставу, оскільки ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176, 177, 178, 183, 336, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 06 серпня 2022 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2
Присяжні ОСОБА_3
ОСОБА_4
ОСОБА_5