Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/853/22
номер провадження 1-кс/695/212/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Золотоніської РВП ГУ НП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_4 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач сектору дізнання Золотоніської РВП ГУ НП в Черкаській області лейтенант поліції Бессарабова за погодженням з прокурором Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000205 від 20.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 19.04.2022 о 22 год 37 хв до Золотоніського РВП по лiнii 102 надійшло повідомлення від старшого о/у СКП Золотоніського РВП ОСОБА_5 про те, що ним спільно з працівниками рибоохоронного патруля на березі річки Супій, в адмiнiстративних межах с. Дмитрівка, Золотоніського району, Черкаської області було виявлено гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який за допомогою саморобного забороненого знаряддя лову «павук» здійснив вилов риби. Подію зареєстровано до ITC «Iнформацiйний портал Національної поліції України» Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області за № 2765 від 19.04.2022.

На місце події була відразу направлена слідчо-оперативна група Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального проступку та вилучення речових доказів.

В подальшому дізнавачем сектору дiзнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , в період часу з 23 год 50 хв 19.04.2022 по 00 год 40 хв 20.04.2022 бiля прибережної зони рiчки Супій, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах с. Дмитрівка, Золотоніського району, Черкаської області було проведено огляд місця події, під час якого було виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: лящ 1 шт., густіра - 2 шт., плітка - 8 шт., карась - 1 шт., якi було передано на відповідальне зберігання старшому інспектору управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області ОСОБА_7 та саморобне знаряддя вилову риби «павук», яке було вилучено до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області за адресою: Черкаська область, м. Золотоноша, вул. Січова, 3.

За даним фактом 20.04.2022 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000205, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Вiдповiдно до пояснень ОСОБА_6 встановлено, що за декілька днів до виявлення останнього під час вилову рибу, він кустарним способом зробив заборонене знаряддя лову «Павук». В подальшому 19.04.2022 близько 20 год 00 хв із зазначеним знаряддям вилову риби прийшов до прибережної зони річки Супій, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах с. Дмитрівка, Золотоніського району, Черкаської області, де здійснював вилов риби. Після чого останнього було затримано працівниками поліції та працівниками рибоохоронного патруля. Свою вину у незаконному вилову риби визнає в повному обсязі.

20 квітня 2022 року дiзнавачем СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенатом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання свiжо виловленої риби породи: лящ - 1 шт., густiра - 2 шт., плітка - 8 шт., карась - 1 шт. та саморобне знаряддя вилову риби «павук» речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене в ході огляду місця події у зазначеному кримінальному провадженні саморобне знаряддя вилову риби «павук», використано як засіб вчинення кримінального правопорушення, а вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, тому дізнавач за погодженням з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.

У судове засідання дізнавач та прокурор не прибули. Згідно з наданим клопотанням перед початком судового засідання прокурор просить розглянути дане клопотання за його відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що СД Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні № 0000205 від 20.04.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Виiздом слідчо-оперативної групи на місце пригоди в період часу з 23 год 50 хв 19.04.2022 по 00 год 40 хв 20.04.2022 було проведено огляд місця події, а саме бiля прибережної зони рiчки Супій, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах с. Дмитрівка, Золотоніського району, Черкаської області. Під час огляду місця події було виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: лящ 1 шт., густіра - 2 шт., плітка - 8 шт., карась - 1 шт., та саморобне знаряддя вилову риби «павук».

Постановою дізнавача від 20.04.2022 вказані вилучені предмети та речі визнано речовими доказами.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що саморобне знаряддя вилову риби «павук», яке було вилучено в ході огляду місця події є доказом в кримінальному провадженні в рамках досудового розслідування кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту на вказане вище майно у зазначений спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали вказують, що вище зазначене майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, отримане внаслідок вчинення протиправних дій, що вказує на його відповідність ст.98 КПК України в цій частині.

Вирішуючи клопотання в частині накладення арешту на рибу, слідчий суддя зауважує про таке.

Частиною 1 ст. 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. 171-173 КПК України.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України.

Згідно з п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України», речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у п.п. 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.
За таких обставин слідчий суддя вважає, що на даний час є необхідним накласти арешт на рибу породи: лящ 1 шт., густіра - 2 шт., плітка - 8 шт., карась - 1 шт., які було вилучено в ході огляду місця події, оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, та дозволити його реалізацію. Такий захід забезпечення кримінального провадження є необхідним та виправданим.
Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя проходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає до задоволення повністю.

Порядок зберігання арештованого майна визначено положеннями «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Керуючись ст. 132, 167, 170-173, 309, 370, 372, 375 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

Накласти арешт на саморобне знаряддя вилову риби «павук» в кількості 1 шт., яке було вилучено пiд час огляду мiсця події в період часу 23 год 50 хв 19.04.2022 по 00 год 40 хв 20.04.2022 бiля прибережної зони рiчки Супій, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах Дмитрiвка, Золотоніського району, Черкаської області та поміщено до кімнати зберігання речових доказів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській областi за адресою: Черкаська область, м. Золотоноша, вул. Січова, 3.
Накласти арешт на рибу породи: лящ 1 шт., густіра - 2 шт., плітка - 8 шт., карась - 1 шт., які було вилучено в ході огляду місця події в період часу 23 год 50 хв 19.04.2022 по 00 год 40 хв 20.04.2022 бiля прибережної зони рiчки Супій, Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах Дмитрiвка, Золотоніського району, Черкаської області, та дозволити її реалізацію.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8