Справа № 953/3681/22
н/п 1-кс/953/2963/22
"19" серпня 2022 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 16.08.2022 поштою надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його, користування, розпорядження та відчуження, відносно наступного майна: мобільний телефон Xiaomi Mi 11Т imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 упакований до полімерного пакету чорного кольору; ноутбук Dell код пристрою BDC37CE4-A264-47E1-BA5B-2B8DA0C8283O та зарядний пристрій до нього; системний блок чорного кольору з наліпкою з надписом «Мені всьо mono» з одним кабелем живлення до нього; місцем зберігання визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП Харківській області, розташованій за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що невстановлені особи, які мешкають на території Харківської області та в інших регіонах, через соціальні мережі, засоби масової інформації, під час публічних зборів, в тому числі на тимчасово окупованих територіях, поширюють інформацію, публічно виправдовують, а також висловлюють підтримку діям Російської Федерації, збройним формуванням, тимчасовим окупаційним адміністраціям, які пов`язані зі збройною агресією проти України.
12.08.2022 у період часу з 07.05 год. по 09.42 год. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, працівниками СУ ГУНП в Харківській області було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 адресою: АДРЕСА_1 .
В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено майно належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначене у клопотанні.
Вилучені речі було оглянуто та визнано речовими доказами.
Встановлено, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: є засобами вчиненням кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, а також необхідно для призначення ряду судових експертиз.
Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, згідно п.5 ст.171 КПК України, повинно бути подано слідчим, прокурором, протягом 48 годин після вилучення майна.
13.08.2022 клопотання про арешт майна вилученого під час обшуку було направлено слідчому судді Київського районного суду м. Харкова поштовим зв`язком.
15.08.2022 слідчим суддею Київського районного суду винесено ухвалу про повернення зазначеного клопотання на доопрацювання прокурору.
16.08.2022 о 13:00 прокурором отримано зазначену ухвалу про повернення вказаного клопотання для усунення недоліків.
В ході досудового розслідування виникла необхідність накладення арешту, а саме позбавити осіб права на відчуження, розпорядження, володіння та користування на зазначене майно, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину.
Сторона обвинувачення зазначає, що вищевказані предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, оскільки зберегли на собі сліди злочину, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, припинення подальших злочинних дій, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомив.
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, в матеріалах справи міститься заява ОСОБА_4 , в якій він просить провести судове засідання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує (а.с. 25).
Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2022 надано дозвіл слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в приміщенні, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення предметів злочину, а саме: комп`ютерної техніки (планшетів, ноутбуків) та мобільних телефонів, електронних носіїв інформації, що належать ОСОБА_4 , які можуть знаходитися в квартирі за вказаною адресою (а.с. 7-8).
12.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2022 проведено обшук, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 7.05 год. до 09.42 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 12.08.2022, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 9-13).
15.08.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання про арешт майна, яке спрямовано поштовим зв`язком 13.08.2022, в якому прокурор просив накласти арешт на майно вилучене під час проведення обшуку місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження відносно зазначеного у клопотанні майна.
Згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.08.2022 отримана прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 16.08.2022 о 13.00 год. (а.с. 24).
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
На виконання вимог абз. 1, 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчий повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 14.08.2022, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк, з урахуванням положень ст. 116 КПК раїни, стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як зазначено вище, згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.08.2022 отримана прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 16.08.2022 о 13.00 год. (а.с. 24), та в подальшому вказане клопотання надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова 18.08.2022, таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором, слідчим не порушено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 12.08.2022 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Xiaomi Mi 11Т imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 упакований до полімерного пакету чорного кольору; ноутбук Dell код пристрою BDC37CE4-A264-47E1-BA5B-2B8DA0C8283O та зарядний пристрій до нього; системний блок чорного кольору з наліпкою з надписом «Мені всьо mono» з одним кабелем живлення до нього - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна - камеру схову речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1