СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/501/22
Провадження № 1-кс/306/86/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.03.2022 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: 11 (одинадцять) колод деревини породи «Дуб», довжиною близько 3 м. із забороною розпорядження та користування тимчасово вилученим майном у кримінальному провадженні №0000076 від 21 березня 2022 року.

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся в суд із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що 21 березня 2022 року о 11:23 годині до чергової частини відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_5 про те, що в урочищі «Квасний потік», що неподалік с. Стройне, Мукачівського району, Закарпатської області виявлено незаконну рубку дерев породи «Дуб».

21 березня 2022 року відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000076 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

В клопотанні слідчий СВ вказує, що 21.03.2022 року в ході огляду місця події, а саме, ділянки місцевості, що знаходиться в урочищі «Квасний потік» неподалік с. Стройне, Мукачівського району виявлено та вилучено 11 колод деревини породи «Дуб» (довжиною близько 3 метрів), яке 21.03.2022 року постановою слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУ ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000076 за ч.1 ст.246 КК України.

Вимоги в клопотанні слідчий СВ мотивує тим, що тимчасово вилучене майно (вказане у клопотанні) має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (проведення експертиз, слідчих дій), а тому є необхідним накладення арешту на зазначене в клопотанні майно. Просить клопотання задовольнити та накласти арешт, оскільки його незастосування, може привести до зникнення, втрати, пошкодження чи знищення майна.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України - з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч.2 ст. 93 КПК України - сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання речей, документів, проведення інших процесуальних дій.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися.

Слідчий СВ подав до суду заяву (вх.№ 1970) про розгляд клопотання у відсутності.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою звукозаписувального технічного засобу "Акорд" та відеозапис не здійснювалась (ч. 1 ст. 107 КПК України).

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази, якими слідчий СВ обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання без участі учасників судового провадження. Слідчий суддя враховує кваліфікацію кримінального правопорушення за ч.1 ст. 246 КК України (кримінальне правопорушення проти довкілля), бере до уваги, що підставами для арешту є необхідність у проведенні слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, зважає, що незастосування арешту на тимчасово вилучене майно може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та доходить такого висновку.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України - тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України- під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України - у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету, відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Крім того, відповідно до п. 1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України (речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження); ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000076 від 21.03.2022 року відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Постановою про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 21 березня 2022 року - 11 (одинадцять) колод деревини породи «Дуб», довжиною близько 3 м. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000076 від 21.03.2022 року за ч.1 ст.246 КК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до п.п. 1,2,4 ч.5 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту, підстави застосування арешту майна, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном.

Слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, що таке обмеження як накладення арешту на зазначене в клопотанні майно є виправданим, оскільки є підстави вважати, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вказане тимчасово вилучене майно із забороною користування та розпорядження може призвести до неможливості його дослідження, приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення.

З огляду на вищенаведене, враховуючи, що слідчим СВ у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно 21.03.2022 року, що вказане майно з іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами може мати суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні за ч.1 ст. 246 КК України (незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду), що вказане слідчим СВ в клопотанні майно підпадає під критерії положень ч.1 ст.98 КПК України, що доводи слідчого щодо накладення арешту на майно є виправданими потребами досудового слідства, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого СВ ОСОБА_3 слід задовольнити.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до п.2 ч.1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до п. 1 ч.5 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст. 16, 21, 40-1, 93, 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 - задовольнити.

Накласти арешт на 11 (одинадцять) колод деревини породи «Дуб», довжиною близько 3 м. до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000076 від 21 березня 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України із забороною розпоряджатися та користуватися тимчасово вилученим майном до закінчення проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000076 від 21.03.2022 року.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна під час досудового розслідування може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали після її постановлення направити прокурору, слідчому СВ.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_1