Дата документу 14.04.2022
Справа № 334/1385/22
Провадження № 1-кс/334/370/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2022 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР під №0000646, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя звернуся старший слідчий СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітан поліції ОСОБА_3 , із клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000646, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань «12» квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

12 квітня 2022 року до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення від СБУ про те, що ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_1 , під виглядом волонтерства вчиняє шахрайські дії.

12 квітня 2022 року до відділу поліції №3 ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_5 у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , під виглядом допомоги ЗСУ вчиняє шахрайські дії.

На теперішній час, на причетність до скоєння вказаного кримінального правопорушення перевіряються ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

В період часу з 19 години 30 хвилин до 20 години 24 хвилини 12 квітня 2022 року у приміщенні квартири АДРЕСА_2 на підставі добровільної заяви власника ОСОБА_6 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Samsung A 20, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi, IMEI 1: НОМЕР_3 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_5 , 5 банківських карт «ПриватБанк» №№ « НОМЕР_6 », « НОМЕР_7 »; « НОМЕР_8 »; « НОМЕР_9 »; « НОМЕР_10 », 2 банківські карти «А Банк» №№ « НОМЕР_11 »; « НОМЕР_12 ».

У порядку визначеному чинним законодавством України вищезазначені речі визнані речовими доказами.

Крім того, допитано в якості свідка ОСОБА_7 , яка пояснили, що знайома із чоловіком ОСОБА_8 , який запропонував останній переводити біткоін у готівку. Отже, ОСОБА_9 на

банківську карту повинні були приходити грошові кошти, після чого ОСОБА_7 повинна була йти до банкомату та знімати їх у готівці, далі вона здійснювала їх переказ через платіжний термінал на банківську карту «ПриватБанк», номер якої їй надав ОСОБА_10 . З кожного зняття готівки, вона отримувала частину грошових коштів у розмірі 300-500 гривень ОСОБА_10 їй зазначав, що необхідно мати виключно банківські карти з банку АТ «Ощадбанк», так як там великий ліміт на зняття грошових коштів готівкою. Крім того, він повідомив ОСОБА_11 , що остання повинна прохати сторонніх людей (знайомих) оформити банківські карти з банку АТ «Ощадбанк», якими остання у подальшому зможе користуватись у власних цілях.

Допитано в якості свідка ОСОБА_5 , який підтвердив покази ОСОБА_7 , а також додатково пояснив, що організатором вказаних шахрайських дій є його знайомий чоловік на ім`я ОСОБА_12 , який раніше мешкав у смт. Стонічно Луганское, Луганська область. На теперішній час його місцеперебування свідку не відоме.

Згідно ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або інших осіб можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його чинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями ч.ч.1, 2 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому діючим КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у діючим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положенням ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно з положеннями ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оскільки, вилучені під час огляду місця події мобільні телефони «Samsung A20» та «Redmi» є засобами вчинення кримінального правопорушення за допомогою, яких свідок ОСОБА_5 здійснював спілкування, обмінювався інформацією із чоловіком на ім`я ОСОБА_13 стосовно переказів грошових коштів, а також номерів банківських карт, а вилучені банківські карти у кількості 7 шт., містять інформацію про рух коштів по них, у зв`язку з чим орган досудового розслідування вважає, що зазначені речі мають істотне значення для проведення об`єктивного, повного та всебічного досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, та відповідають критеріям речових доказів, визначених у ст.98 КПК України, та на них необхідно накласти арешт відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України з метою збереження речових доказів.

Дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимоги ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Враховуючи, що речі, а саме: мобільний телефон Samsung A 20, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi, IMEI 1: НОМЕР_3 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_5 , 5 банківських карт «ПриватБанк» №№ « НОМЕР_6 », « НОМЕР_7 »; « НОМЕР_8 »; « НОМЕР_9 »; « НОМЕР_10 », 2 банківські карти «А Банк» №№ « НОМЕР_11 »; « НОМЕР_12 », є предметами злочину та речовими доказами кримінального правопорушення оскільки вони необхідні для проведення низки слідчих дій, є необхідність в арешті вказаного майна.

Не застосування цього заходу зумовить труднощі в частині встановленню істини по

кримінальному провадженню, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене, що відповідає критеріям зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, необхідно накласти арешт на вищезазначене майно.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про накладення арешту на майно, враховує підстави та обставини, передбачені ст.ст. 167-173 КПК України.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 183,193-194, 196, 369-372, 395 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон Samsung A 20, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi, IMEI 1: НОМЕР_3 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_5 , 5 банківських карт «ПриватБанк» №№ « НОМЕР_6 », « НОМЕР_7 »; « НОМЕР_8 »; « НОМЕР_9 »; « НОМЕР_10 », 2 банківські карти «А Банк» №№ « НОМЕР_11 »; « НОМЕР_12 », котрі були вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 12 квітня 2022 року в період часу з 19 години 30 хвилин до 20 години 24 хвилини.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1