Провадження № 1-кс/761/5961/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погоджене Прокурором третього відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Южинець Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000420 від 20.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погоджене Прокурором третього відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000420 від 20.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий вказує на те що, другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000420 від 20.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що у період з 2019 по 2020 роки керівником ДП «Неполоковецький КХП» ОСОБА_7 спільно із заступником начальника та виконувачем обов`язків начальника млинзаводу зазначеного підприємства ОСОБА_5 вчинено незаконні дії, спрямовані на привласнення і розтрату майна підприємства, зокрема вчинено розтрату борошна, зерновідходів і висівок з території млинзаводу та дільниці складського господарства підприємства на загальну суму 4 090 280,85 грн., що у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та є особливо великим розміром, а також іншого майна.

06.06.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

У своєму клопотанні детектив зазначає на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину; незаконно спливати на інших підозрюваних та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки є родичем іншого підозрюваного та знає особисто свідків; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема може створювати штучні докази та підбурювати осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що може виразиться у вчиненні дій з подальшого розкрадання майна державного підприємства.

При цьому, зазначає про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Просив відмовити у задоволенні поданого детективом клопотання. Крім того, наголосив на тому, що підозрюваний самостійно з`явився до органу досудового розслідування та суду, не має наміру переховуватись та сприятиме ефективному досудовому розслідуванню.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора у кримінальному провадженні, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання детектива, виходячи з наступного.
Так, слідчим суддею встановлено, що другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000420 від 20.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
06.06.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Аналіз наявних в матеріалах клопотання доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Таким чином, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя, дослідивши документи долучені до клопотання, дійшов висновку, що причетність підозрюваного ОСОБА_5 до інкримінованих йому правопорушень не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на тому, що кримінальне правопорушення, вчинення якого його інкримінується, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, а також на тому, що підозрюваний може вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 допитаний в якості свідка у даному кримінальному провадженні ще 21.08.2021, що свідчить про те, що йому тривалий час відомо про факт здійснення досудового розслідування зазначених вище обставин, та не має жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_5 вчиняв дії щодо ухилення від явки до органу досудового розслідування за викликом. Крім того, підозрюваний самостійно з`явився до слідчого судді на розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу.

Щодо зазначених стороною обвинувачення ризиків можливості підозрюваним незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, то такі також не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Отже, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного не зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з міцності соціальних та сімейних зв`язків підозрюваного, віку та стану здоров`я, його майнового стану та репутації, наявності постійного місця реєстрації та проживання.
Слідчим суддею встановлено, що наразі не вбачається підстав для застосування до підозрюваного найбільш обтяжливого запобіжного заходу, а покладення на останнього певних обов`язків забезпечить встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та підозрюваним ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до завершення досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погоджене Прокурором третього відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та підозрюваним ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до завершення досудового розслідування.

У разі невиконання покладених на підозрюваного обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжних захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обов`язок виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням особисто зобов`язання покласти на старшого слідчого у кримінальному провадженні № 0000420.

Строк дії ухвали визначити до 15 серпня 2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1