ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3054/22
Провадження № 1-кс/362/560/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05.08.2022 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
05.08.2022 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим за злочини проти власності, на шлях виправлення не став, та розуміючи, що на території України введено воєнний стан вчинив новий умисний злочин за таких обставин: 03 серпня 2022 року близько 01 год. 00 хв. (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_6 , перебував поблизу домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де побачив, що в будинку за вищевказаною адресою ніхто не перебуває. Після чого у останнього виник прямий умисел на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок інших осіб, діючи повторно, розуміючи що на території України введено воєнний стан, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_6 шляхом подолання перешкоди у вигляді дерев`яного паркану потрапив на територію домоволодіння, після чого, за допомогою викрутки, яка знаходилась у правій кишені штанів віджав метало-пластикове вікно та проник до приміщення будинку за вищевказаною адресою. Далі, перебуваючи у приміщенні будинку, ОСОБА_6 викрав наступні речі: акустику N&G TG-125, мультиварку марки «Delfa», моделі DMC-301, дриль акумуляторну 18V марки «Sturm», CD3018C, апарат високого тиску води «Кarcher», фотоапарат марки «Москва 5», шуруповерт марки «Winner», що належать потерпілій ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим потерпілій ОСОБА_8 завдав матеріальної шкоди.

03.08.2022 року о 18 год. 40 хв. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_2 за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

04.08.2022 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням в житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

В клопотанні зазначено, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування і, або суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення,може незаконно впливати на потерпілу в даному кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Також ОСОБА_6 було повідомлено про підозру в межах кримінального провадження №0000277 від 06.06.2022 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.07.2022 року №362/2652/22 провадження №1-кс/362/503/22 слідчого судді ОСОБА_9 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний заходу у вигляді нічного домашнього арешту в період часу з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. кожного дня. Строк дії ухвали до 12 вересня 2022 року включно.

02.08.2022 року матеріали кримінального провадження №0000277 від 06.06.2022 щодо ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України з обвинувальним актом направлено до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрюваний може не з`являтися за викликом до органів слідства з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчиняти нові кримінальні правопорушення, а також він порушив застосований до нього запобіжний захід по іншому кримінальному провадженню у вигляді нічного домашнього арешту та вчиняє новий злочин, а тому більш м`який запобіжний захід не є можливим.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, просив у його задоволенні відмовити, та застосувати до нього домашній арешт.
Захисник підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_5 просив в задоволенні клопотання відмовити, оскільки ризиків передбачених ст. 177 КПК України прокурором та слідчим не доведено, оскільки його підзахисний має постійне місце проживання, провину визнає, сприяє досудовому слідству, а тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, слідчого, захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, а також матеріали кримінального провадження № 0000405 від 03.08.2022 року, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, що були вручені підозрюваному та захиснику 04.08.2022 року, о 18 год. 10 хв.18.01.2021 року, приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000405 від 03.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням в житло, вчиненій в умовах воєнного стану (а.с. 8).
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.08.2022 року, 03.08.2022 року о 18 годині 40 хвилин (фактичний час затримання), за адресою: АДРЕСА_3 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_6 (а.с.18-20).
04.08.2022 року слідчим СВ ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, 04.08.2022 року вручена підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику(а.с.29-30).
Підозра ОСОБА_6 підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 , протоколом ОМП від 03.08.2022 року, який проводився за адресою: АДРЕСА_1 , протоколом ОМП від 03.08.2022 року, який проводився за адресою: АДРЕСА_1 , протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 04.08.2022 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.08.2022 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.07.2022 року №362/2652/22 провадження №1-кс/362/503/22 до підозрюваного ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України застосовано запобіжний заходу у вигляді нічного домашнього арешту в період часу з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. кожного дня. Строк дії ухвали до 12 вересня 2022 року включно (а.с.25-26).

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року(далі-Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини ( далі- ЄСПЛ).
Зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".
Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;
7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);
8) наявність судимостей у підозрюваного;
9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Загальною декларацією прав людини (статті 3, 9) та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України (стаття 5), визначено, що кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість і ніхто не може зазнавати безпідставного арешту, затримання або вигнання.
При цьому, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вигляді позбавлення волі; його вік, стан здоров`я; на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває; має місце проживання, не одруженого, якій офіційно не працює, і не має офіційного джерела доходів; раніше неодноразово судимого за злочин проти власності на шлях виправлення не став та вчинив інше кримінальне правопорушення, ухвалою слідчого судді ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який ним було порушено, доказів в спростування вказаного захисником, слідчому судді надано не було, а тому приходить до висновку про доведеність прокурором наявності обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Оскільки запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ч. 3 ст. 5 Конвенції, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини, викладеної у п. 60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України", слідчий суддя, постановляючи ухвалу про задоволення клопотання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу у даному кримінальному провадженні, а також може вчиняти інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів вбачається недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України на даній стадії досудового слідства, а тому слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи відповідно до вимог ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_6 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваної, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати її, ОСОБА_6 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати її завідомо непомірним для ОСОБА_6 слідчий суддя не вбачає.
Враховуючи наведене та керуючись статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», статтями 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Васильків, Київської області, українця, громадянина України, який має середню освіту, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , неодноразово судимого, запобіжний захід у вигляді триманні під вартою строком на шістдесят днів, а саме до «01» жовтня 2022 року, включно.
Визначити розмір застави, із врахуванням п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, у виді 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 130 000 (сто тридцять тисяч) гривень 00 копійок.
У разі внесення застави на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти обов`язки, передбачені п. п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України:
- прибувати до визначеної службової особи із встановленою ним періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Згідно із ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на рахунок Отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області. Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26268119. Банк отримувача ДКСУ, м. Київ. Код банку отримувача (МФО) 820172. Рахунок отримувача UA0018661.
Відповідно до ч. 3, 8 ст. 182, ч. 5 ст. 194 КПК України підозрюваному роз`яснити його обов`язки і наслідки їх невиконання, а саме у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, зокрема прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурору або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду державного бюджету України.
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Строк дії ухвали шістдесят днів з моменту затримання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено «10» серпня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_10