Справа № 324/608/21
провадження № 1-і/175/25/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2022 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд

Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в режимі відеоконференції клопотання прокурора Пологівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кінські Роздори Пологівського району Запорізької області, українця, громадянина України, освіта середньо-спеціальна, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх дітей, інваліда 2 групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, по кримінальному провадженню №0000006, у вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Пологівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 за ч.2 ст. 307 КК України по кримінальному провадженню №0000006 строком на 60 днів.
На розгляді Чернігівського районного суду Запорізької області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 16.01.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 днів дію якого було продовжено та він продовжує тривати.
У відповідності до Розпорядження Голови Верхового Суду України №5/0/9-22 від 12 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», у зв`язку з неможливістю Чернігівського районного суду Запорізької області здійснювати правосуддя на час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ на Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області.
16.02.2021 о 14 годині 46 хвилин в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
17.02.2021 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 17.06.2022 обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 15 серпня 2022 року, включно.
У судовому засіданні прокурор просив клопотання задовольнити та продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не змінилися та продовжують існувати. 15.08.2022 року спливає строк тримання обвинуваченого під вартою, а розгляд справи не може бути закінчений до вказаної дати.
Захисник заперечувала проти задоволення клопотання, ризики прокурором не доведені, просив замінити тримання під вартою на запобіжний захід не повязанний з позбавленням волі.
Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив відмовити у зв`язку з відсутністю ризиків на які посилається прокурор та підтримав клопотання свого захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.
Вислухавши думку учасників процесу, суд встановив наступне.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року № 389-VIII далі Закон, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно статті 10 Закону, у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Статтею 12-2 Закону визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що незалежно від наявності клопотань до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про дію запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.
Європейський суд з прав людини наголошує, що при вирішенні питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого.
Частиною 6 ст. 615 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.
Судом встановлено, що під час судового провадження через встановлення ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_5 було неодноразово продовжено строк тримання під вартою, останній раз до 15.08.2022 року.
Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).
Виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи з об`єктивних причин не може бути закінчений до спливу цього строку, а також дані про особу ОСОБА_5 , суд вважає реальною наявність існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може переховуватися від суду, також, у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 постійної роботи та законного джерела доходу, окрім невеликого розміру виплати за інвалідність 2 групи, не має, а отже, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, а тому суд вважає необхідним продовжити його дію на час судового розгляду на 60 днів, у зв`язку з чим клопотання захисника задоволенню не підлягає.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним... обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
У цьому кримінальному провадженні суд, дотримуючись розумного балансу між втручанням в право на свободу підозрюваного (при застосування тримання під вартою) та в право на володіння майном (при визначенні розміру застави як альтернативи триманню під вартою), з однієї сторони, та необхідністю забезпечення інтересів дієвості кримінального провадження, дійшов висновку, що належна поведінка обвинуваченого ОСОБА_5 , запобігання спробам вчинення ним дій, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, можуть бути забезпечені виключно шляхом застосування до нього запобіжного заходу в виді тримання під вартою із альтернативою застави в розмірі 148 860,00 (2481,00 грн. х 60 = 148 860,00.) грн..
При цьому встановлений законом обов`язок суду визначити розмір застави в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою свідчить про те, що застава в певному розмірі здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного на тому ж рівні (з тією ж ефективністю), що і тримання під вартою. Тримання під вартою не застосовується у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному слідчим суддею чи судом.
Отже, законодавцем визначено, що за умови внесення застави в певному розмірі вона (застава) за своєю ефективністю забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, є еквівалентною такому винятковому запобіжного заходу як тримання під вартою. Інші запобіжні заходи (в тому числі особиста порука) в цьому випадку не здатні забезпечити дієвість кримінального провадження на тому ж рівні що й тримання під вартою.
З врахуванням наведеного суд вважає, що відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України ОСОБА_5 обґрунтовано визначено заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 148 860,00 (2481,00 грн. х 60 = 148 860, 00 грн.).
Керуючись ст.ст.331, 350, 369 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Пологівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про продовження строку обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді тримання під вартою на час судового розгляду кримінального провадження продовжити на 60 днів, тобто до 10 жовтня 2022 року.
У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відмовити.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 суму застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 148 860,00 грн.
У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого з-під варти, на підставі ч. 5 ст. 194 КК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи фактично проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання, в разі їх наявності - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, або інші документи які дають право виїзду з України.
Копію ухвали вручити прокурору і обвинуваченому, а також направити начальнику Державній установі «Кропивницький слідчий ізолятор» №14.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області.

Головуючий суддя ОСОБА_1