Номер провадження: 11-сс/813/1139/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.08.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:
головуючого - судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,
підозрюваного - ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.08.2022, про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000834, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.07.2022 відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , приватного підприємця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,
встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.08.2022 частково задоволено клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000834, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.07.2022, та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 03.09.2022, тобто в межах строку досудового розслідування, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Рішення слідчого судді мотивоване тим, що встановлені у судовому засіданні обставини ймовірного вчинення підозрюваної кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного та обставини щодо існування ризиків, свідчать про можливість запобігання встановленим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала.

Не погоджуючись із прийнятим слідчим суддею рішенням прокурор ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, оскільки вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою.
Доводи обґрунтовує тим, що слідчим суддею не в повній мірі враховано наявність ризиків, які стороною обвинувачення належно обґрунтовано та підтверджено доданими до клопотання доказами, а саме ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказує, що слідчий суддя не взяв до уваги той факт, що стороною захисту не обґрунтовано та не підтверджено відповідними документами факт проживання на законних підставах підозрюваного ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 . До того ж, підозрюваним було порушено покладені на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою змінити підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід з нічного домашнього арешту на тримання під вартою.
Позиції учасників апеляційного розгляду.

Заслухавши: суддю-доповідача, пояснення прокурора, який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, захисника та підозрюваного, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить таких висновків.
Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина перша статті 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ї інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частина 4 ст. 194 КПК України встановлює, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст. 5 п. 1 п.п. с) Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

З мотивувальної частини ухвали вбачається, що слідчий суддя зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону цілком виконав, врахував їх при постановленні ухвали та дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Наявність на даній стадії у кримінальному провадженні обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_8 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, долученими до клопотання слідчого та ніким з учасників не оспорюється, тому не перевіряється апеляційним судом.

Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що цілодобовий домашній арешт в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та зможе запобігти заявленим прокурором ризикам, а також забезпечити дотримання підозрюваним покладних на нього обов`язків, забезпечити належну процесуальну поведінку.

З матеріалів провадження вбачається, що підозрюваний ОСОБА_8 є громадянином України, одружений, працевлаштований, має на утриманні неповнолітніх дітей, постійне місце проживання та є раніше не судимою особою, що свідчить про наявність у нього достатньо міцних соціальних зв`язків.

Встановлені вище дані про особу підозрюваного, а також те, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, можуть свідчити про ступінь існування ризику можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді, про те, що на даному етапі наявний ризик можливого впливу на потерпілого та свідків, оскільки потерпілий та свідки у вказаному кримінальному провадженні проживають поряд з підозрюваним.

Щодо заявленого у клопотанні та в судовому засіданні апеляційного суду ризику перешкоджання кримінальному провадженню, апеляційний суд вважає ці посилання прокурора такими, що не заслуговують на увагу, оскільки будь-яких даних на підтвердження цих обставин стороною обвинувачення до апеляційної скарги не надано і такі докази матеріали клопотання не містять.

Разом з тим, апеляційний суд не приймає до уваги дані, щодо вчинення ОСОБА_8 адміністративних правопорушень 28.07.2022 та 31.07.2022, оскільки на теперішній час відсутні рішення суду, які набрали законної сили.

Окрім того, апеляційний суд приймає до уваги пояснення підозрюваного та його захисника щодо неможливості здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, оскільки у останнього він був викрадений в наслідок чого ОСОБА_8 звернувся із заявою до правоохоронних органів.

При цьому апеляційний суд також враховує пояснення прокурора ОСОБА_6 у суді апеляційної інстанції про те, що після зміни місця проживання ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_2 , підозрюваний покладені на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України не порушував.

З огляду на викладені обставини, слідчий суддя згідно з вимогами ч. 4 ст. 194 КПК України дійшов вірного висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, який буде необхідним і достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків, та обґрунтовано визначив таким запобіжним заходом цілодобовий домашній арешт.

Разом з тим, апеляційний суд вважає, що одна лише тяжкість та суспільна небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, а також тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення не можуть бути єдиними підставами для застосування відносно підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу, а оцінюватись в сукупності також повинні обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, матеріали, які характеризують особу підозрюваного та його поведінка після вчиненого кримінального правопорушення.

Беручи до уваги вище зазначене, колегія суддів вважає доводи прокурора такими, що не знайшли свого підтвердження, а вказані обставини, які знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду скарги свідчать про те, що застосований запобіжний захід в повній мірі забезпечує виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 370, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,
постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.08.2022 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000834, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.07.2022, відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4