ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/368/22 Справа № 711/4822/22 Категорія: ст. 182 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретар учасники справи:ОСОБА_5
прокурор підозрювана захисник ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Драбів, Черкаської області, громадянки України, одруженої, має на утриманні неповнолітню дитину, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої;

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України,

в с т а н о в и в:
28 вересня 2022 року заступник начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України.

В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначив, що ОСОБА_7 , будучи зареєстрована, як фізична особа підприємець, діючи разом та за попередньою змовою зі своїм чоловіком ОСОБА_10 та директором Черкаської обласної організації Товариства Червоного Хреста України ОСОБА_11 , домовилася з останніми про здійснення закупівлі продуктів харчування за рахунок грошових коштів, належних ЧОО ТЧХ, чим сприяла, як пособник в їх подальшій розтраті, директором ЧОО ТЧХ ОСОБА_11 , на користь ФОП ОСОБА_7 .

Так, на початку квітня 2022 року, точної дати в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 вступила у злочинну змову із ОСОБА_10 та директором ЧОО ТЧХ ОСОБА_11 , об`єднавшись з ними єдиним умислом, спрямованим на сприяння директору ОСОБА_11 в розтраті грошових коштів ЧОО ТЧХ, на користь ФОП ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, знаходячись у невстановленому розслідуванням місці та час, діючи умисно та цілеспрямовано, заручившись підтримкою ОСОБА_11 , який як службова особа, зловживав своїм службовим становищем, домовилась із останнім, що виступить пособником в здійснені фінансово-господарських операцій, пов`язаних із закупівлею для ЧОО ТЧХ продуктів харчування в інших суб`єктів господарювання за нижчими цінами через ФОП ОСОБА_7 , аргументуючи це придбанням їх для ЧОО ТЧХ та в подальшому, штучно завищуючи вартість придбаних товарів, реалізувати їх для ЧОО ТЧХ.

Загалом, згідно висновку експерта № СЕ-19/124-22/9353-ЕК від 08.09.2022 встановлено, що за період з 01.03.2022 по 31.05.2022, «ЧООТ Червоний Хрест України» перерахувало на рахунок ФОП ОСОБА_7 кошти за продукти харчування у загальній сумі 1 533 966,00 гривень.

Згідно виписок руху коштів по рахунку № НОМЕР_1 ФОП ОСОБА_7 шляхом безготівкових розрахунків за період з 01.03.2022 по 31.05.2022 було сплачено постачальникам за придбання продуктів харчування 1 051 878,84 гривень.

Різниця між сумою коштів, перерахованих «Черкаською обласною організацією Товариства Червоний Хрест України» на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_7 за період з 01.03.2022 по 31.05.2022 та суму коштів, сплачених ФОП ОСОБА_7 за придбання продуктів харчування за аналогічний період, складає 482 087,16 гривень.

Різниця між сумою фактично сплачених коштів «ЧООТ Червоний Хрест України» згідно накладних №23 від 06.04.2022, №32 від 18.04.2022, №24 від 06.04.2022, №27 від 07.04.2022, №34 від 30.04.2022, №36 від 05.05.2022, №36 від 09.05.2022, №29 від 18.04.2022 та ринковою вартістю товару, визначеною товарознавчими експертизами №СЕ-19/124-22/4165-ТВ від 19.05.2022, № СЕ-19/124-22/7067-ТВ від 10.08.2022, № СЕ-19/124-22/7065-ТВ від 12.08.2022, № СЕ-19/124-22/7553-ТВ від 22.08.2022 та № СЕ-19/124-22/7622-ТВ, складає 321 720,80 гривень без ПДВ.

Таким чином, внаслідок умисних дій ОСОБА_7 за попередньою змовою з іншими співучасниками завдано збитки ЧОО ТЧХ в загальній сумі 321 720,80 гривень.

Під час досудового розслідування ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України пособництво в розтраті чужого майна службовою особою вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану.

Необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваній у вигляді застави обґрунтовувано тим, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2022 року клопотання задоволено частково.

Застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 156000 грн.

Зобов`язано підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, протягом встановленого строку:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

4) не спілкуватися без участі слідчого або прокурора з особами, що набули статусу експерта, свідків, підозрюваного ОСОБА_11 у цьому кримінальному провадженні.

В іншій частині відмовлено.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладено на підозрювану на строк до 23.11.2022.

Роз`яснено підозрюваній порядок внесення застави та виконання покладених на неї обов`язків, пов`язаних із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала обґрунтована тим, що слідчим та прокурором наведені, відповідно до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя врахував наявність на даному етапі досудового розслідування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та дійшов висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

На думку слідчого судді той факт, що підозрювана продовжує надавати послуги ЧОО ТЧХ на підставі цивільно-правової угоди, її майновий стан та особливості життєдіяльності, підтверджує обставини про можливість внесення нею застави.

Однак, при обранні запобіжного заходу слідчий суддя прийшов до переконання, що розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 208000 грн. є явно завищеним, оскільки стороною обвинувачення не доведено, що менший розмір застави не забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 , подала апеляційну скаргу та просить скасувати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2022 року та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави та застосувати до неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням вимог кримінально-процесуального закону, оскільки в ній не надано оцінки доказам, поданим стороною захисту, які повністю спростовують ризики, зазначені в клопотанні про застосування запобіжного заходу.

Зазначає, що ризик переховування ОСОБА_7 від слідства та суду спростовується тим, що остання після проведення обшуку за її місцем проживання 29 червня 2022 року та будучи ознайомленою з ухвалою про проведення обшуку, була обізнана про кримінальне правопорушення, не порушувала своїх процесуальних обов`язків, з`являлась на всі виклики до СУ ГУНП в Черкаській області для проведення з нею слідчих дій.

Вказує, що тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , не може бути підставою для обрання запобіжного заходу.

Визначену ОСОБА_7 заставу у розмірі 156000 грн. вважає непомірним тягарем, що суперечить вимогам ч. 4 ст. 182 КПК України.

Апелянт зазначає, що слідчий суддя не врахував того, що підозрювана має на утриманні малолітнього сина та батька чоловіка похилого віку, який є інвалідом другої групи та потребує сторонньої допомоги у зв`язку зі станом здоров`я, а також позитивну характеристику ОСОБА_7 .

Ризик ухилення від виконання процесуальних обов`язків підозрюваною та незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних вважає недоведеним, а ризик знищення або спотворення будь-яких речей та документів таким, що спростовується вже проведеним вилученням речей та документів, які становлять інтерес в розслідуванні даного злочину.

Заслухавши доповідь головуючого, доводи та пояснення учасників справи, вивчивши матеріали, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 зазначеної статті.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, на виконання вимог частин 1, 2 статті 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статті 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених частиною 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені статтею 178 КПК України, а також вагомість наявних доказів, якими такі обставини обґрунтовуються.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, щоб вирішити справу у відповідності до вимог закону, суд повинен взяти до уваги, крім даних, передбачених статтею 177 КПК України, особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки, характер справи, тяжкість покарання та наслідки вчинення протиправних діянь.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчий суддя під час розгляду зазначеного клопотання правильно встановив, що обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Так, 26 вересня 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України пособництво в розтраті чужого майна службовою особою, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що у даному кримінальному провадженні на цьому етапі досудового розслідування зв`язок підозрюваної ОСОБА_7 з інкримінованими їй кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дає підстави вважати, що причетність її до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень є обґрунтованою, тобто наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_7 злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, прийшов до обґрунтованого висновку щодо необхідності застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу.

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава не має каральної природи, її сутність полягає в тому, що вона виконує забезпечувальну функцію до закінчення досудового розслідування та є стимулюючим фактором для належної поведінки підозрюваного.

Слідчим суддею вірно враховано, що задля забезпечення виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків та запобігання, встановленим у судовому засіданні ризикам, передбаченим пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, враховуючи особу підозрюваної та особливості події кримінального правопорушення (місце, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, наслідки), особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної її процесуальної поведінки, оскільки поведінка ОСОБА_7 свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Зважаючи на доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя дійшов правильного переконання про неможливість їм запобігти в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава.

Апеляційний суд не бере до уваги посилання в апеляційній скарзі щодо помилковості думки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки слідчим суддею повно та всебічно досліджено матеріали клопотання, у судовому засіданні заслухано думку учасників справи та надано належну оцінку обґрунтованості підозри та наявності ризиків, вказаних в клопотанні.

Згідно із частиною 4 статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Також, в контексті справи «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Колегія суддів зазначає, що при визначенні розміру застави слідчим суддею враховано відомості про особу підозрюваної, яка не судима, має постійне місце проживання, здійснює діяльність як ФОП, одружена, її характеристики, майновий стан, в т.ч. знаходження у власності коштовного транспортного засобу, 2020 року випуску, який придбаний нею у цьому ж році, особливості життєдіяльності, а також те, що підозрювана має на утриманні неповнолітню дитину, яку має матеріально забезпечувати задля її належного розвитку, а також обставини кримінального правопорушення і ступінь тяжкості його наслідків.

Також слідчим суддею при визначенні розміру застави правильно враховано, що її розмір покликаний, у першу чергу, - забезпечити явку підозрюваної до відповідних державних органів під час здійснення кримінального провадження та належного виконання нею своїх процесуальних обов`язків.

Апеляційний суд не бере до уваги твердження в апеляційній скарзі про те, що слідчим суддею не надано оцінку наявності у ОСОБА_7 на утриманні неповнолітньої дитини та батька чоловіка похилого віку позитивної характеристики та міцних соціальних зв`язків, оскільки вказані обставини спростовуються наявними матеріалами справи та були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Тому, колегія суддів погоджується із визначеним слідчим суддею розміром застави на рівні 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, слідчим суддею неправильно проведено розрахунок еквіваленту розміру застави у гривнях.

Так, відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

У зв`язку з тим, що діючий кримінальний процесуальний кодекс конкретно не визначає, який розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб враховується для визначення розміру застави, за аналогією закону застосовується норма пункту 16 частини 1 статті 3 КПК України, згідно якої розмір мінімальної заробітної плати - грошова сума, що дорівнює місячному розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення або здійснюється процесуальна дія.

Тобто розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який приймається для розрахунку розміру застави, є розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом станом на 1 січня поточного року та в даному випадку становить 2481 грн.

З урахуванням викладеного, застава в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб складає 148860 грн. (2481 грн. * 60).

Інші доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги захисника, на думку колегії суддів суттєвими не являються, не спростовують правильності висновків слідчого судді щодо необхідності застосування до підозрюваної запобіжного заходу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб складає, та не можуть бути підставами для обрання останній запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Згідно з частиною 3 статті 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову.

З урахуванням викладеного, оскільки слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави, належним чином мотивував своє рішення, однак помилково визначив еквівалент розміру застави у гривнях, колегія суддів апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 задовольняє часткового, рішення слідчого судді скасувує в частині визначення розміру застави та постановляє в цій частині нову ухвалу про часткове задоволення клопотання та застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 148860 грн.

Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:
апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2022 року про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави скасувати в частині визначення розміру застави та постановити в цій частині нову ухвалу.

Клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 148860 грн.

В іншій частині ухвалу залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді