Справа № 212/5104/22
У Х В А Л А

28 вересня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши внесене в кримінальному провадженні №0000691 від 22.08.2022 року слідчим СВ відділення поліції № 3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , та погоджене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Марганець Криворізького району Дніпропетровської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, раніше неодноразово судимого: останній раз 01.12.2020 вироком Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 185 КК України до 120 годин громадських робіт, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу, звернувся слідчий СВ відділення поліції № 3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , в якому зазначив, що останній будучи раніше судимий, відповідних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, знову вчинив умисне корисливе кримінальне правопорушення.

Так, 21.08.2022 приблизно о 18:00 годині ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 прибули на територію садового товариства «Берізка» по вул. Електрозаводська в Покровському районі м. Кривого Рогу. Наблизившись до садової ділянки № НОМЕР_1 вказаного садового товариства, у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник спільний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у сховище, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.Реалізуючи спільний злочинний, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своєї дії, перетнули металевий паркан, яким огороджено вказаний об`єкт нерухомого майна, тим самим незаконно проникли до вище вказаного домоволодіння. В подальшому,переконавшись у відсутності можливих свідків та очевидців, усвідомлюючи, що їх дії носять таємний характер та за ними ніхто не спостерігає, із корисливого мотиву, таємно викрали майно, що належить ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: бідон ємністю 40 літрів, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2395 від 22.09.2022становить 500,00 гривень та миску ємністю 10 літрів зі сплаву алюмінію вартість згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2395 від 22.09.2022становить 150,00 гривень Загальна сума збитку згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2395 від 22.09.2022становить 650,00 гривень, після чого, разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись ним на власний розсуд та обернувши на свою користь.

В результаті умисних злочинних дій, ОСОБА_5 завдав матеріального збитку потерпілій ОСОБА_8 на загальну суму 650,00 гривень., після чого, разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись ним на власний розсуд та обернувши на свою користь.

В результаті умисних злочинних дій, ОСОБА_5 завдав матеріального збитку потерпілій ОСОБА_8 на загальну суму 650,00 гривень.

Таким чином, встановлена достатність підстав для підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, за ознаками: таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у сховище, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, вчиненого повторно,в умовах воєнного стану.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до тяжких і за яке чинним кримінальним законодавством України передбачається призначення покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, не працює, постійного місця роботи та законних джерел для існування не має, на утриманні непрацездатних батьків не має, на утримані неповнолітніх (малолітніх) дітей не має, був раніше судимий, проте знаходячись на волі, будучи добре обізнаним та усвідомлюючи правові наслідки покарання за вчинений злочин зі сторони держави, належних висновків для себе не зробив, та знову став на шлях злочинної діяльності, вчинивши умисне тяжке корисливе кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили суд не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів справи вбачається, що у провадженні СВ відділення поліції № 3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000691, внесене до ЄРДР 22.08.2022 року ч. 4 ст.185 КК України.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у вчинені якого 28.09.2022 року йому повідомлено про підозру.

Слідчий суддя вважає, що досудовим розслідування та прокурором не доведено у судовому засіданні наявність ризику, а саме переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:

- тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;

-у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

На думку слідчого судді існують певні ризики передбачені ст.177 КПК України, однак вказані ризики не дають слідчому судді достатніх підстав для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам вчинити певні дії, що можуть будь яким чином перешкодити кримінальному провадженню, тобто існування певних ризиків для виконання завдань кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною підозрюваному залишати житло у певний період доби, а також з покладенням на підозрюваного певних процесуальних обов`язків, які на думку слідчого судді будуть достатні для його належної поведінки.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зміни місця проживання без повідомлення слідчого, прокурора або суду.

Розглядаючи клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце мешкання та реєстрації в м. Кривому Розі, за викликом суду, слідчого чи прокурора являється.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим (за вказане кримінальне правопорушення передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі до восьми років), вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не має. Такий запобіжний захід як домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 202, 203, 205, 369, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - відмовити.

Обрати стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- не відлучатися без дозволу слідчого (суду) за межі м. Кривий Ріг.

- повідомляти слідчого (суд) про зміну місця проживання або реєстрації.

- не залишати приміщення квартири АДРЕСА_3 цілодобово.

З метою перевірки та контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області обов`язки щодо проведення перевірок за місцем мешкання останнього.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів, до 26 листопада 2022 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1