Справа № 521/9403/22
Номер провадження:1-кс/521/2244/22
У Х В А Л А
22 липня 2022 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:
Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається:
Старший слідчий СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області звернулась до Малиновського районного суду міста Одеси з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази:
З клопотання старшого слідчого та доданих до нього матеріалів вбачається, що Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 24 лютого 2022 року о 05 годині 30 хвилин строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Строк дії воєнного стану продовжено на 30 діб Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022, який 15.03.2022 затверджено Верховною Радою України.
Строк дії воєнного стану продовжено на 30 діб Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022, який 21.04.2022 затверджено Верховною Радою України.
Також, Указом Президента України №341/2022 від 17.05.2022, який затверджено Верховною Радою України 22.05.2022, строк дії воєнного стану продовжено на 90 діб
Так, 17.05.2022 в період часу з 17 години 50 хвилин по 18 годину 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , знаходився на перехресті вулиць Генерала Петрова кут вулиці Івана та АДРЕСА_3 , переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, визначив предметом свого злочинного посягання майно, яке належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме шосейний велосипед, малинового кольору, без марки та розпізнавальних знаків, гальмівною системою марки «Shimano Sora» сидіння чорного кольору на якому міститься надпис білого кольору «Giant», який ОСОБА_7 , залишив біля магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 », за адресою: м. Одеса, вул. Генерала Петрова 33/2.
З метою реалізації свого злочинного наміру ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, таємно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для сторонніх осіб, усвідомлюючи, що посягає на чужу власність, підійшов до магазину «Море пива», де був припаркований велосипед, сів на нього та поїхав в невідомому напрямку.
Надалі, ОСОБА_5 , таємно заволодівши вказаним майном, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, отримавши реальну можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 майнову шкоду на суму 6100 (шість тисяч сто) гривень.
21 липня 2022 року о 20 годині 20 хвилин ОСОБА_5 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
У клопотанні слідчого ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 строком на шістдесят днів. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України. Тому сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без встановлення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Позиції сторін кримінального провадження:
В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання, та просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт в нічний час доби.
Підозрюваний ОСОБА_5 позицію адвоката підтримав.
Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановлені ухвали, неврахування окремих доказів, положення закону яким керувався слідчий суддя
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, адвоката та пояснення підозрюваного, вважаю, що клопотання слід задовольнити частково, виходячи із наступного.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Ризик переховування від правосуддя слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваного ОСОБА_5 (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування).
Ризик переховування серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливим негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_5 в місті Одесі мешкає у знайомого, та постійного житла немає, переховувався від органу досудового розслідування, ймовірність переховування значно підвищується.
Щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні:
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування вказаний ризик існує. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Щодо ризиків передбачених п.п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то стороною обвинувачення вказані ризики нічим не обґрунтовані, тому, зважаючи на те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, та відомості до ЄРДР внесені 18 травня 2022 року, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність зазначеного ризику.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи. Нажаль суд вражає те, що людина вчиняє такий злочин в умовах, коли кожна розумна людина бажає будь-чим допомогти як військовим так і загалом державі, яка повинна опікуватись кожним громадянином України та навіть тих хто не є громадянами України, однак є патріотами нашої держави. Однак такі дії, підривають всі благі наміри до самопожертви та розумної ініціативи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, слідчий суддя бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Так, обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 17 травня 2022 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 18 травня 2022 року, протоколами допиту свідків, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 15 червня 2022 року.
На думку слідчого судді вказаних обставин, для підтвердження обґрунтованості підозри достатньо, задля переконання стороннього спостерігача у тому, що підозрюваним могло бути вчинено кримінальне правопорушення.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини, викладена у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно з яким факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.
У п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Таким чином, з урахуванням досліджених доказів, слідчий суддя вбачає наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_5 (є громадянином України, неодружений, не має утриманців), майновий стан останнього (непрацюючий), розмір майнової шкоди.
Обмежень щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.
Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, і те, що кримінальне провадження має початкову стадію, докази органом досудового розслідування лише збираються, обставини кримінального правопорушення з`ясовуються, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
Тримання під вартою ОСОБА_5 як запобіжний захід відповідає особі підозрюваного, характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується та позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя.
Згідно ч. 3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на підозрюваного ряд обов`язків.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -
РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА:
Висновки слідчого судді:
Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погодженого з прокурором Малиновської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на шістдесят днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження:
Строк дії ухвали становить шістдесят днів і обчислюється з моменту затримання, а саме з 21 липня 2022 року. Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію 19 вересня 2022 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1