ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1662/22 Справа № 175/2726/22 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинськ, громадянина України, маючого вищу освіту, пенсіонера, одруженого, на утриманні має батька ОСОБА_6 та мати ОСОБА_7 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, у кримінальному провадженні № 0000481 від 21.09.2022 року,
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_8 ,

прокурора ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2022 року клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 задоволено частково та застосований до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час в період з 21-00 годин до 06-00 години, строком на два місяці, тобто до 24 листопада 2022 року, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків.

Покладені на підозрюваного ОСОБА_5 виконання наступних обов`язків:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_2 , в період з 21-00 годин до 06-00 години без дозволу слідчого, прокурора;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі зібрані обставини у кримінальному провадженні, встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке йому інкриміновано, та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак в судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КК України, не зможе запобігти тим ризикам, які існують, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім того, слідчий суддя встановив, що прокурором не доведено, що, перебуваючи на волі, особа переховувалась від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, у зв`язку з чим, враховуючи вимоги п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, дійшов висновку, що підстав для обрання найсуворішого запобіжного заходу не має.

В апеляції:
- прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ..
Посилається на те, що, зважаючи на тяжкість вчиненого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, найбільш обґрунтованим та об`єктивним є застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 перешкоджав кримінальному провадженню № 0000270 від 20.07.2021 року, а саме умисно відмовлявся виконувати ухвали суду на проведення огляду, чинив опір працівникам правоохоронного органу.
Зазначає, що у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування, незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш обґрунтованим заходом.
На подану прокурором апеляційну скаргу захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_10 подав заперечення, в яких навів мотиви на спростування викладених у скарзі доводів та просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.
Заслухавши сторони кримінального провадження, прокурора, який просив задовольнити вимоги апеляційної скарги, підозрюваного та його захисника, які кожен окремо та разом заперечували проти задоволення апеляції, просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно до вимог ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

За ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дотримані в повному обсязі та, вирішуючи це питання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя належно дослідив обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, що передбачені ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий.
За матеріалами, долученими до клопотання, вбачається, що 21.09.2022 року до ЄРДР за № 0000481 внесені відомості за ч. 2 ст. 345 КК України щодо ОСОБА_5 ..
21.09.2022 року ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України о 22:30 год. був затриманий, а 22.09.2022 року йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, яке виразилось в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легкого тілесного ушкодження у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
З наданих суду апеляційної інстанції матеріалів слідує, що під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з чим погоджується й колегія суддів з огляду на наявність відповідних доказів, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 , від 22.09.2022; висновком судово-медичної експертизи № 2626 Е; протоколом допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; протоколами пред`явлення особи для впізнання за участю свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; а також іншими наявними в матеріалах доказами.
Перевіряючи доведеність заявлених в клопотанні прокурора ризиків, слідчий суддя, врахувавши особу підозрюваного, дійшов вмотивованого висновку про те, що ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а зокрема: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілого або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При цьому, під час розгляду клопотання, слідчий суддя також врахував, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має вищу освіту, постійне місце проживання, одружений та має на утриманні батька ОСОБА_6 та матір ОСОБА_7 , вимоги, передбачені п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, та дійшов висновку, що з метою запобігання вказаних ризиків, необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків можливо застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт в нічний час в період з 21:00 год. до 06:00 год. з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
На переконання колегії суддів, такий висновок в повній мірі відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

Доводи прокурора про те, що підозрюваний перешкоджав кримінальному провадженню № 0000270, у зв`язку з чим необхідно застосувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, були ретельно перевірені слідчим суддею, який дійшов переконливого висновку про те, що в судовому засіданні було встановлено та підтверджено належними допустимими доказами, що саме в цьому кримінальному проваджені останнім не було вчинено жодних дій, які б перешкоджали здійсненню кримінального провадження № 0000481, а не іншого кримінального провадження №0000270, про яке зазначає слідчий. З матеріалів провадження колегією суддів не встановлено та не доведено прокурором під час апеляційного перегляду оскарженої ухвали, що підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду чи перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, у зв`язку з чим застосування слідчим суддею п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України та обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, є обґрунтованим.
Прокурором ні в апеляційній скарзі, ні в судовому засіданні апеляційного суду не наведено досить переконливих обставин і доводів щодо недостатності застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту для запобігання визначеним судом ризикам.

Таким чином, відмова в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і застосування до нього більш м`якого альтернативного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час, відповідає вимогам вищевказаних норм закону, і, зокрема, правовій позиції, викладеній у рішенні Європейського суду у справі «Харченко проти України», та є дієвим механізмом контролю його поведінки під час здійснення досудового розслідування та відповідає завданням кримінального провадження.

З урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, положень кримінального процесуального закону, колегія суддів не знаходить підстав для скасування чи зміни ухвали слідчого судді з мотивів, наведених прокурором в апеляційній скарзі.

Порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування чи зміни ухвали слідчого судді не встановлено. Запобіжний захід щодо підозрюваного обраний у відповідності з вимогами ст. ст. 181, 194, 196 КПК України, тому колегія суддів вважає, що вимоги апеляційної скарги слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу прокурора Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3