Справа № 212/3585/22
У Х В А Л А

27 липня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 КРУП ГУ НП в Дніпропетровській області, яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Росляково Мурманської області, Російська Федерація, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, який проживає в АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 , неодноразово судимого, востаннє 19.03.2020 р. Центрально-міським судом м. Кривого Рогу за ст. 15 ч. 2, 185 ч. 2, 70 ч. 4 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 24.03.2022 р. по відбуттю покарання, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 ч. 1 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , погоджене з прокурором, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням за кримінальним провадженням №0000039 від 08 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, було встановлено, що ОСОБА_4 , в першій декаді червня 2022 року, перебуваючи на території посадки, яка знаходиться по АДРЕСА_3 на землі побачив поліетиленовий пакет в якому знаходився обріз рушниці без маркування в кількості 1 штука після чого, оглянувши його переконався, що обріз рушниці дійсно є вогнепальною зброєю, та достовірно знаючи про те, що обріз рушниці, відноситься до вогнепальної зброї, будучи впевненим у придатності обрізу рушниці, до його цільового використання, забрав собі з метою подальшого збуту та таким чином отримання наживи, тим самим не маючи передбаченого законом дозволу, незаконно придбав обріз рушниці. Після чого, відніс обріз рушниці без маркування, в кількості 1 штука до адресу свого проживання, а саме до будинку АДРЕСА_2 , де зберігав, без передбаченого законом дозволу, з метою подальшого збуту.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконний збут вогнепальної зброї та боєприпасів, з корисливих мотивів, 25.07.2022 о 12:37 годині, ОСОБА_4 , перебуваючи у покинутій будівлі АДРЕСА_3 , в ході оперативної закупки, незаконно збув ОСОБА_6 , який проводив оперативну закупку вогнепальної зброї обріз рушниці в кількості 1 штук, патрони калібр 7,62 в кількості 5 штук, та отримав від нього в якості оплати грошові кошти в сумі 4000 гривень, які раніше були оглянуті, помічені, та передані ОСОБА_6 для проведення оперативної закупки.
Згідно висновку судової експертизи зброї № СЕ-19/104-22/21681-БЛ від 26.07.2022 р. збутий ОСОБА_4 25.07.2022 р. обріз рушниці є нестандартною нарізною вогнепальною зброєю - обрізом, виготовленим саморобним способом з гвинтівки Мосіна калібру 7,62 мм, зразка 1891/1930 років, шляхом укорочення ствола до залишкової довжини 244 мм, та саморобного виготовлення ложі, який до проведення пострілів придатний.
Орган досудового розслідування вважає, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК:
- переховування від органів досудового розслідування або суду, бо підозрюваний дітей на утримані не має, офіційно не працює, також не має офіційного місця реєстрації;
- перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, оскільки вчинив тяжкий злочини проти громадської безпеки;
- вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість.
Також через тяжкість покарання, що загрожуватиме ОСОБА_4 в разі визнання його винним, існує необхідність запобігання вказаних ризиків шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме в вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному наполягав.
Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного по АДРЕСА_1 , посилаючись на недоведеність ризиків, визначених ст. 177 КПК, та наявність у ОСОБА_4 захворювань, зокрема, на ВІЛ інфекцію 2 клінічної стадії.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відомості про кримінальне правопорушення були внесені 8 липня 2022 року до ЄРДР за № 0000039 за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 263 КК України.
25 липня 2022 року об 16-19 год. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК.
26 липня 2022 року було повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за ознаками зберігання, придбання, збуту вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.
Копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали сторона захисту отримала 26 липня 2022 року.
Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.
Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Так слідчий суддя встановив за п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ст. 263 ч. 1 КК, що підтверджується оглянутими в судовому засіданні матеріалами клопотання слідчого: показами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , протоколами пред`явлення особи для впізнання від 11.07.2022 року, протоколом огляду місця події від 25.07.2022 року, протоколом обшуку від 25 липня 2022 року, постановами про визнання речових доказів від 25.07.2022 р. та від 25.07.2022 р., висновком експерта та показами самого підозрюваного.
Також відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК слідчий суддя вважає доведеним наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, на які вказав прокурор, такі як ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчинені інкримінованого тяжкого злочину, а також відсутність офіційно зареєстрованого місця проживання та міцних соціальних зв`язків.
Також повною мірою прокурором було доведено ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний має низку незнятих та не погашених у встановленому законом порядку судимостей за умисні злочини.
При цьому слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачене покаранні у вигляді позбавлення волі від 3 до 7 років.
Крім того суд зважає на те, що ОСОБА_4 , будучи засудженим 7 липня 2010 року скоїв новий злочин у період умовно-дострокового звільнення, внаслідок чого був 15 квітня 2015 року засуджений за сукупністю вироків.
Також ОСОБА_4 9 жовтня 2018 року засуджувався із застосуванням ст. 75, 76 КК України, однак такий вирок визначено виконувати самостійно від подальших вироків від 12 листопада 2018 року, 16 квітня 2019 року та 19 березня 2020 року, за якими ОСОБА_4 був засуджений до позбавлення волі, востаннє до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільнившись 24 березня 2022 року по відбуттю покарання.
При цьому відомостей про виконання вироку суду від 9 жовтня 2018 року відносно ОСОБА_4 в частині застосування іспитового строку немає.
Крім того судом береться до уваги виявленні у ОСОБА_4 також 10 предметів схожих на патрони, відносно яких експертний висновок поки відсутній.
Таким чином, враховуючи наведені доводи, а так факт того, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, не одружений, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою.
Натомість, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 не має, оскільки останній хоч й має захворювання на ВІЛ інфекцію 2 клінічної стадії, однак сам факт такого захворювання без висновку спеціаліста щодо не можливості утримуватись в умовах слідчого ізолятора, не свідчить про необхідність обрання ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу.
У цьому сенсі слідчий суддя також зауважує, що було встановлено, що ОСОБА_4 фактично мешкає за двома адресами, не маючи зареєстрованого місця проживання, тому стороною захисту не було доведено обґрунтованість обрання ОСОБА_4 так званого нічного домашнього арешту, тому у задоволенні такого усного клопотання стороні захисту слід відмовити.
При цьому суд вважає на підставі ст. 197 КПК можливим з огляду на захворювання підозрюваного строк дії ухвали слідчого судді про тримання його під вартою визначити тривалістю у 30 днів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 мінімальний розмір застави на підставі ч. 4 ст. 182 КПК з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК, як до особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, що дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 52000 грн., внесення якої зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки згідно із ч. 5 ст. 194 КПК.
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили й прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Керуючись ст.176-178,182, 183, 184, 202, 307, 395 КПК, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, погоджену з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 23 серпня 2022 року включно.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК.
Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 52000 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (отримувач коштів ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача 26239738, МФО 820172, банк отримувача ГУ ДКСУ в м. Київ рахунок отримувача UA0017442).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;
- не відлучатися із м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи.
В разі невиконання покладених обов`язків підозрюваним, наступають наслідки передбачені КПК.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У задоволенні усного клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1