УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської
області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимир-Волинського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000379 від 10.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

13 липня 2022 року слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що 10.07.2022, близько 13:00 години, у м. Володимир, Волинської області, ОСОБА_4 в групі з ОСОБА_5 , шляхом підбору ключа котрого знайшли поблизу вхідних дверей, проникли у квартиру АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали, 4 мобільних телефони, телевізора марки "LG", коробку інструментів, та інші речі на загальну суму близько 4350 гривень, чим заподіяли гр. ОСОБА_6 майнову шкоду на вказану суму.

10 липня 2022 року відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000379 з попередньою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України.

10.07.2022 ОСОБА_7 , добровільно надав працівникам поліції викрадені речі, для проведення необхідних слідчих дій, які в подальшому під час проведення ОМП були, вилучені, а саме: мобільний телефон марки «Nokia», моделі RM-984 (без батареї), срібний ланцюжок із пошкодженою защібкою, дві запальнички сірого та золотистого кольорів, складний ніж із дерев`яною рукояткою із чохлом до нього, в`язку ключів у кількості трьох шт.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі, вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий вважає, що вилучені мобільний телефон марки «Nokia», моделі RM-984 (без батареї), срібний ланцюжок із пошкодженою защібкою, дві запальнички сірого та золотистого кольорів, складний ніж із дерев`яною рукояткою із чохлом до нього, в`язка ключів у кількості трьох штук мають значення речових доказів, і тому самі по собі та в сукупності з іншими доказами можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98 КПК України і підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням даним майном, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав та просить його задовольнити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.131, ч.1 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для накладення арешту на зазначене у клопотанні слідчого майно, з метою його збереження, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що це майно є доказом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчого СВ Володимир-Волинського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000379 від 10.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Накласти арешт на:

- мобільний телефон марки «Nokia», моделі RM-984 (без батареї),

- срібний ланцюжок із пошкодженою защібкою,

- дві запальнички сірого та золотистого кольорів,

- складний ніж із дерев`яною рукояткою із чохлом до нього,

- в`язку ключів у кількості трьох шт.,

що були вилучені 10.07.2022 під час проведення ОМП, в приміщенні Володимир-Волинського РВП, що за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_7 , із забороною розпорядження та користування даним майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1