справа № 208/4024/22
№ провадження 1-кс/208/1385/22
УХВАЛА
Іменем України

11 жовтня 2022 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене з прокурором ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України в межах кримінального провадження № 0000633 від 19.08.2022 року, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, на утриманні осіб немаючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше несудимого, -

встановив:
Слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотання, погодженим із прокурором пославшись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначив, що 30.09.2022 по кримінальному провадженню проведено амбулаторну судово-психіатричну експертизу, результат проведення якої має суттєве значення для кримінального провадження та судового розгляду.

Після проведення відповідних експертиз, у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій, а саме:

-отримати висновки призначених судово-медичних та судово-психіатричних експертиз;

-скласти повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 , та повідомити її підозрюваному;

-ознайомити ОСОБА_4 , з правом на захист, додатково допитати його як підозрюваного;

-повідомити про завершення досудового розслідування підозрюваного, захисника;

-виконати вимоги ст. 290 КПК України;

У зв`язку із зазначеним строк досудового розслідування по кримінальному провадженню продовжено до 20.11.2022р.
Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що відносно підозрюваного необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.
Прокурором підтримано в ході судового засідання клопотання слідчого щодо продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 строку обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.

ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.
Адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ризики, зазначені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні, не доведені, а тому просив відмовити в задоволенні клопотання.
Слідчий суддя, вислухавши сторони,вивчивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Так, 20.08.2022 ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 20.08.2022 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та 22.08.2022 останньому слідчим суддею Заводського районного суду м. Дніпродзержинська обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При обранні даного запобіжного заходу, слідчим суддею враховано, що заявлені ризики є реальними, та такими що знайшли своє підтвердження, а підозра є обґрунтованою зібраними доказами в ході досудового розслідування.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватись від органів слідства та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, або впливати на свідків в даному провадженні.
Вирішуючи питання про продовження строку обраного запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує, що заявлені ризики при обранні запобіжного заходу не змінилися, а підозра обґрунтовується більшим обсягом доказів зібраним в ході досудового розслідування ніж на час його обрання,а саме: протоколами допитів свідків, протоколом огляду місця події (трупу), протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного, а також свідків; речовими доказами, які вилучені під час огляду місця події (трупу) та складання протоколу у порядку ст. 208 КПК України, та іншими речовими доказами.

При вирішенні вказаного питання судом приймалось до уваги те, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, тяжкість можливих наслідків уникнення від слідства і серйозність пред`явленого обвинувачення, необхідність попередити тиск на свідків. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно вимог ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчинення особою правопорушення або втечу після його вчинення.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження, передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так у рішенні ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (пункті 175) зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, SeriesA, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).
При розгляді вказаного клопотання, слідчий суддя виходить з того, що в наявності обґрунтована підозра про вчинення ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, та на даній стадії слідчий суддя не надає оцінку доказам щодо їх достатності та допустимості.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слідчий суддя керується практикою ЄСПЛ, а саме тим, що оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії), § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови) § 58).
Рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості. Як відображено у рішеннях ЄСПЛ, аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» (Boicenco v. Moldova (Бойченко проти Молдови) § 142; Khudoyorov v. Russia (Худойоров проти Росії), § 173), але повинні стосуватись специфічних фактів і особистих обставин заявника, які виправдовують його тримання під вартою Aleksanyan v. Russia (Алексанян проти Россії), § 179).
А тому в ході розгляду клопотання, встановлено його обґрунтованість та наявність заявлених ризиків, що пов`язано з характеризуючими даними підозрюваного, складу кримінального правопорушення в межах якого йому пред`явлено підозру, тяжкість можливого покарання у разі доведення винуватості ОСОБА_4 , відсутність стійких соціальних зв`язків, джерела доходу.
Ч. 3 ст. 197 КПК України передбачає, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Слідчим суддею враховується, що ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 22.08.2022 останньому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Керівником Кам`янської окружної прокуратури 11.10.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 3 місяців, тобто до 20.11.2022 включно.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_4 необхідно продовжити обраний найсуворіший запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.
Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.
Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.
А тому враховуючи, що в ході розгляду клопотання, підтверджено наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 не зменшилися, та що існують об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, такі як експертні дослідження, які тривають, а тому клопотання є обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою до 20 листопада 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1