Ухвала
18 липня 2022 року
м. Київ
справа № 155/98/19
провадження № 51 572 ск 22
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника цивільного відповідача ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 на вирок Горохівського районного суду Волинської області від 24 грудня 2021 року та ухвалу Волинського апеляційного суду від 16 червня 2022 року щодо ОСОБА_6 ,
встановив:
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) встановлено вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 2 цієї статті у касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до ст. 438 КПК підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи, тобто не тільки висунути на підтвердження допущених судом порушень переконливі факти, але й аргументувати як саме ці порушення істотно позначилися на законності та обґрунтованості судового рішення. Крім цього, вимагаючи скасування судового рішення та призначення нового судового розгляду в суді відповідної інстанції, особа у касаційній скарзі має вказати, яким чином таке скасування дозволить виправити порушення, на які вона посилається.
Усупереч наведених положень, представник ОСОБА_5 не вказує конкретних порушень закону, допущених апеляційним судом під час постановлення ухвали за результатами розгляду апеляційної скарги, зважаючи на приписи статей 404, 409, 419 КПК, відповідно до яких суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги та у своїй ухвалі надає вичерпну відповідь на доводи, наведені в ній.
Також представник цивільного відповідача не погоджуючись з цивільним позовом про стягненням моральної шкоди з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_7 не наводить обґрунтування незаконності судових рішень відповідно до статей 127-129, 412 КПК, статей 23, 1167 ЦК у їх взаємозв`язку.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування з огляду на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 427 КПК, якщо касаційну скаргу подає захисник, до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.
Статтею 50 КПК, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;
2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Вказаних вимог закону, ОСОБА_5 не дотримано, до касаційної скарги не долучено належним чином оформлених документів, що підтверджують його повноваження на представництво інтересів цивільного відповідача на стадії касаційного провадження, а тому адвокату необхідно долучити документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог КПК (відсутній ордер, згідно акту №1721 від 14 липня 2022 року складеного головним спеціалістом канцелярії загальної (на правах відділу) управління автоматизованого документообігу Верховного Суду).
Також, у касаційній скарзі відсутні вимоги до суду касаційної інстанції, які би узгоджувалися з положеннями ст. 436 КПК щодо повноважень суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги, відповідно до яких цей суд має право ухвалити одне з таких рішень: залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; змінити судове рішення.
Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі.
У протилежному випадку в касаційній скарзі необхідно уточнити як саме скаржник бажає брати участь у касаційному розгляді безпосередньо в залі судового засідання Верховного Суду чи шляхом організації відеоконференції.
За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши представнику цивільного відповідача строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу представника цивільного відповідача ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Горохівського районного суду Волинської області від 24 грудня 2021 року та ухвалу Волинського апеляційного суду від 16 червня 2022 року щодо ОСОБА_6 , залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_8 ОСОБА_2 ОСОБА_3