ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/916/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" лютого 2022 р. колегія суддів Дарницького районного суду міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_5 ,

представники потерпілої ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

потерпіла ОСОБА_8 ,

захисник ОСОБА_9 ,

обвинувачена ОСОБА_10 ,

провівши підготовче судове засідання в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000730, за обвинуваченням

ОСОБА_10 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва,

яка зареєстрована та проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України,

встановила:

1. Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_10 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, надійшов до Дарницького районного суду м. Києва 24 вересня 2021 року.

2. Позиції учасників судового розгляду

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні.

Потерпіла та її представник підтримали думку прокурора, просили про призначення обвинувального акта до судового розгляду.

Обвинувачена та її захисник не заперечували щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд дійшов до наступних висновків.

3. Кримінальне провадження підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до положень статей 291, 292 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, істотних порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які б перешкоджали призначенню цього обвинувального акта до судового розгляду судом не встановлено, а тому суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

4. Судове засідання у цьому кримінальному провадженні з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито.

5. Колегією суддів у підготовчому судовому засіданні відповідно до вимог ст. 384 КПК України роз`яснено ОСОБА_10 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно неї судом присяжних.

Крім того, колегією суддів встановлено, що письмове роз`яснення прокурора обвинуваченій про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додано до обвинувального акту.

Обвинувачена заперечила щодо розгляду цього кримінального провадження судом присяжних.
Отже, кримінальне провадження підлягає розгляду колегіально судом у складі трьох суддів.

6. У судове засідання необхідно викликати прокурора Київської міської прокуратури, потерпілу та її представників, обвинувачену та її захисника.

7. Під час підготовчого судового засідання потерпілою подано цивільний позов про відшкодування завданої їй моральної шкоди та матеріальних збитків, що підлягає розгляду у цьому кримінальному провадженні.

8. Щодо запобіжного заходу
До початку проведення засідання до суду надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому прокурор просить повернути заставу заставодавцю, яка була внесена на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 вересня 2021 року, тим самим припинити цей запобіжний захід, та обрати стосовно обвинуваченої ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення застави.

Вказане клопотання мотивовано тим, що обвинувачена демонструє суду неповагу та неналежну процесуальну поведінку, оскільки вже двічі (24.11.2021 та 07.12.2021) не прибувала до суду за викликом, не маючи на то поважних причин. Отже, на думку прокурора, така поведінка обвинуваченої свідчить про переховування від суду та нехтування, покладеними на неї процесуальними обов`язками.

Вказане клопотання було поставлено на обговорення учасників судового розгляду, під час якого прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити; потерпіла та її представники підтримали думку прокурора; обвинувачена надала суду пояснення, заперечивши вказане клопотання, у задоволенні якого просила відмовити; захисник заперечив проти задоволення вказаного клопотання прокурора, оголосив заперечення, що були надані також суду у письмовому вигляді.

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 вересня 2021 року клопотання старшого слідчого, погодженого прокурором, було задоволено, та стосовно підозрюваної ОСОБА_10 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 01 жовтня 2021 року. Цією ж ухвалою альтернативно визначено запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 227 000 грн. Також передбачено, що у разі внесення застави на обвинувачену покладаються певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Надалі, стосовно ОСОБА_10 була внесена застава у вказаному розмірі, тому наразі стосовно останньої діє запобіжний захід у вигляді застави.

На підставі ч. 9 ст. 182 КПК України неприбуття в судове засідання заставодавця, яким є чоловік обвинуваченої, що був повідомлений про надходження вказаного клопотання прокурора, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Як вказано вище, прокурор просить суд повернути заставу заставодавцю, тим самим припинити цей запобіжний захід, та обрати стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо такої вимоги до суду у клопотанні прокурора, то воно не може бути задоволено, оскільки суперечить положенням кримінального процесуального закону.

Згідно з положеннями ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Водночас статтею 182 КПК України не визначено строк, на який застосовується запобіжний захід у вигляді застави.

Разом з тим, щодо припинення запобіжного заходу, то положеннями ст. 203 КПК України (негайне припинення дії запобіжних заходів) передбачено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Отже, якщо застава не звертається в дохід держави, не звертається судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, то з урахуванням тієї обставини, що строк дії цього запобіжного заходу не визначений, підставою для його закінчення може бути проголошення судом виправдувального вироку в судовому провадженні або закриття кримінального провадження, тому припинити цей запобіжний захід іншим чином неможливо.

При цьому колегія суддів не може погодитись із доводами, викладеними у клопотанні, про наявність ризиків, які обумовлюють необхідність обрання стосовно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, у клопотанні вказано, що існують підстави вважати, що обвинувачена під час судового розгляду може переховуватись від суду та незаконно впливати на потерпілу й свідків.

Втім, сторона захисту категорично заперечила наявність вказаних ризиків, спростувавши тим, що не підтверджено жодними доказами будь-які спроби обвинуваченої щодо спілкування із потерпілою чи свідками у вказаному кримінальному провадженні; під час досудового розслідування ОСОБА_10 не скористалась своїм правом, передбаченим ст. 63 Конституції України, та надавала показання слідчому; обвинувачена має міцні соціальні зв`язки, оскільки має на утриманні двох неповнолітніх дітей та мати похилого віку, яка перебуває у постінсультному стані й потребує стороннього догляду тощо.

Щодо обставин неявки обвинуваченої двічі у судові засідання, то колегією суддів встановлено наступне.

Обвинувальний акт надійшов до суду 24 вересня 2021 року, ухвалою від 28 вересня 2021 року призначений до підготовчого судового засідання на 13 жовтня 2021 року.

13 жовтня 2021 року підготовче судове засідання було відкладено, оскільки про відкладення завчасно до початку його проведення просила суд представник потерпілої ОСОБА_6 через перебування у відрядженні. Надалі, 27 жовтня 2021 року підготовче судове засідання відкладено через неможливість прибути до суду потерпілої ОСОБА_8 у зв`язку з хворобою.

24 листопада 2021 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з госпіталізацією 23 листопада 2021 року обвинуваченої. Суду надано довідку, з якої вбачається, що обвинувачена перебувала на стаціонарному лікуванні з 22 листопада 2021 року до 01 грудня 2021 року.

07 грудня 2021 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з надходженням до суду клопотання захисника про те, що 29 листопада 2021 року обвинуваченій проведена операція, на 09-14 грудня 2021 року запланована наступна операція, тому остання об`єктивно не може брати участь в засіданні.

12 січня 2022 року та 09 лютого 2022 року підготовчі судові засідання були відкладені через наявність поважних причин, що унеможливлювали участь захисника у засіданнях, втім обвинувачена з`являлась до суду у призначений день та час для проведення цих засідань.

Незважаючи на той факт, що захисник не подавав вказані клопотання до суду завчасно до початку проведення засідань, це не може свідчити про те, що обвинувачена переховувалася від суду та нехтувала своїми процесуальними обов`язками.

З огляду на викладене, підстави для задоволення клопотання прокурор відсутні.

Керуючись статтями 314316 КПК України, колегія суддів

постановила:

У задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, на 10 годину 00 хвилин 02 березня 2022 року.

Прийняти цивільний позов потерпілої ОСОБА_8 до розгляду у цьому кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох суддів.

Для участі у судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження: прокурора Київської міської прокуратури, потерпілу та її представників, обвинувачену та її захисника.

Ухвала оскарженню не підлягає, окрім як в частині відмови в обранні запобіжного заходу до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту проголошення ухвали.

головуючий суддя ОСОБА_1
суддя ОСОБА_2
суддя ОСОБА_3