справа №991/2324/22
провадження №1-кс/991/2343/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
«12» липня 2022 року м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року, яка полягає у нерозгляді клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності.

Обставини, якими обґрунтована скарга.
Скарга адвоката ОСОБА_3 обґрунтована тим, що 05 листопада 2014 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000496, яке було об`єднане з кримінальним провадженням №0001664 від 08 жовтня 2016 року. В межах цього кримінального провадження 11 листопада 2019 року відносно ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру з підстав причетності її, на думку органу досудового розслідування, до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. Оскільки санкція ч. 1 ст. 366 КК України передбачає, зокрема обмеження волі до 3 років, а відповідно до обвинувального акту, кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 366 КК України, було вчинено 04 жовтня 2014 року, то, як зазначає у скарзі захисник, підозрювана ОСОБА_4 має право на застосування до неї в цій частині положень ст. 49 КК України. У зв`язку з цим, сторона захисту звернулася до прокуратури із клопотанням про роз`яснення такого права, на що їм було повідомлено, що у випадку звернення ОСОБА_4 із відповідним клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності, воно буде розглянуто у відповідності до вимог КПК України. На підставі таких роз`яснень, 01 липня 2022 року захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся із відповідним клопотанням, де зазначив про надання ОСОБА_4 згоди на звільнення її від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 366 КК України. Це клопотання було підписане електронним цифровим підписом і в цей же день скероване на офіційну електронну адресу Офісу Генерального прокурора. Однак, його клопотання у встановленому законом порядку розглянуто не було, що свідчить про порушення прокурором вимог закону та, на думку сторони захисту, є його бездіяльністю, яка підлягає оскарженню. В зв`язку з цим заявник просить визнати таку бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні протиправною та зобов`язати останнього розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, скласти та надіслати до суду відповідне клопотання, ознайомити із ним потерпілого, з`ясувати його думку, а також вчинити інші необхідні дії для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності.

Позиція сторін у судовому засіданні.
Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні подану скаргу підтримав та просив її задовольнити з підстав викладених у ній.
Прокурор в судове засідання не з`явився.
08 липня 2022 року на адресу суду надійшли письмові заперечення від прокурора САП ОСОБА_5 , в яких останній зазначив, що на теперішній час у кримінальному провадженні №0000496 триває ознайомлення сторони захисту із матеріалами в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України. Офісом Генерального прокурора 04 липня 2022 року зареєстровано клопотання адвоката ОСОБА_3 , яке ним, як старшим групи прокурорів, отримане 05 липня 2022 року. При цьому, 06 липня 2022 року адвокатом ОСОБА_3 , подано до слідчого судді скаргу на бездіяльність прокурора, яка полягає у нерозгляді клопотання та незверненні до суду із клопотанням про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, тобто ще до спливу триденного строку відведеного законодавством для розгляду клопотання. Також, прокурор у запереченнях зазначає, що клопотання в порядку ст. 220 КПК України заявляються не з метою прийняття стороною обвинувачення процесуального рішення, зокрема і звернення до суду з клопотанням, а з метою збирання доказів шляхом проведення процесуальних дій, які знаходять своє відображення у відповідному протоколі. Строк звернення до суду для звільнення від кримінальної відповідальності положеннями ст. 286 КПК України не визначений. Тому, на думку прокурора, адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання про прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні, скарга на відмову в задоволенні якого, згідно з ч. 2 ст. 303 КПК України, не розглядається під час досудового розслідування і може бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді, згідно з правилами ст.ст. 314-315 КПК України. У зв`язку з цим, просив відмовити в задоволенні скарги та проводити судове засідання за відсутності сторони обвинувачення.
11 липня на адресу суду надійшли письмові заперечення прокурора ОСОБА_5 , в яких він зазначає, що 08 липня 2022 року адвокату ОСОБА_3 надано відповідь на заявлене клопотання та повідомлено, що відповідне клопотання в розумний строк буде надіслано до суду після ознайомлення з ним потерпілого та з`ясування його думки щодо можливості такого звільнення.
Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

Встановлені обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.
Заслухавши заявника, дослідивши матеріали скарги з додатками, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КК України. Таким злочином в межах даного кримінального провадження, відповідно до ст.ст. 33-1, 216 КПК України, є злочин, передбачений ч.5 ст. 191 КК України, а тому це кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду.
Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

На досудовому провадженні може бути оскаржена в тому числі бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).
Як вбачається з матеріалів, клопотання адвоката від 01 липня 2022 року було отримане старшим групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_5 05 липня 2022 року. Тобто триденний строк на розгляд клопотання згідно положень ст.220 КПК України розпочався 06 липня 2022 року та відповідно тривав до 08 липня 2022 року (включно). Таким чином строк на оскарження розпочався 09 липня 2022 року.

Водночас, скарга адвокатом була складена та направлена до суду 06 липня 2022 року, тобто до початку оскаржуваної ним бездіяльності, однак, враховуючи, що станом на 12 липня 2022 року (дата розгляду слідчим суддею скарги) клопотання не розглянуто, слідчий суддя вважає за можливе розглянути подану захисником ОСОБА_3 скаргу по суті.

В ході розгляду скарги встановлено, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року.
У вказаному кримінальному провадженні, зокрема, стосовно ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

В межах даного провадження, 01 липня 2022 року захисником ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , до прокурора було подане клопотання про вчинення процесуальних дій у порядку ст.220 КПК України.

Як вбачається з листа старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_5 від 08 липня 2022 року №16/1/6-19452-19, за результатами розгляду клопотання адвоката про звільнення підозрюваної у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 366 КК України, ОСОБА_3 було повідомлено, що відповідне клопотання в розумний строк буде надіслано до суду після ознайомлення з ним потерпілого та з`ясування його думки щодо можливості такого звільнення.
Слідчий суддя не погоджується з посилання прокурора на те, що клопотання адвоката про складання та направлення до суду клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України, не є клопотанням в розумінні КПК України, яке стосується проведення процесуальних дій, та, згідно з ч. 2 ст. 303 КПК України, не розглядається під час досудового розслідування.
Так, з аналізу положень кримінального процесуального закону вбачається, що процесуальні дії, які вчиняються слідчим, прокурором під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, це передбачені кримінально-процесуальним законодавством заходи, спрямовані на регулювання перебігу досудового розслідування та його закінчення; забезпечення дотримання та реалізації прав і законних інтересів учасників кримінального процесу; оформлення прийнятих слідчим, прокурором процесуальних рішень тощо.
Особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч.1 ст. 285 КПК України).
Встановивши на стадії досудового розслідування підстави для звільнення від кримінальної відповідальності та отримавши згоду підозрюваного на таке звільнення, прокурор складає клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності та без проведення досудового розслідування у повному обсязі надсилає його до суду. Перед направленням клопотання до суду прокурор зобов`язаний ознайомити з ним потерпілого та з`ясувати його думку щодо можливості звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності (ч.2, 3 ст. 286 КПК України).
Клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй (ст. 220 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
При цьому, вважаю за необхідне зазначити, що, виходячи із засади розумних строків, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції).
З практики Європейського суду з прав людини, ефективність розслідування включає вимоги щодо оперативності та розумної швидкості. Навіть якщо існують обставини, які перешкоджають прогресу розслідування в конкретній ситуації, оперативне реагування національних органів влади є надзвичайно важливим для підтримання віри громадян і їх відданість принципам верховенства права та здатність запобігати проявам сприяння незаконним діям або терпимості до них (рішення у справах «Риженко проти України», «Шиліх проти Словенії»).
Розумність строку для проведення кожної окремої процесуальної дії є важливою складовою частиною гарантії права на справедливий суд, закріпленого п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

З огляду на викладене, слідчий суддя акцентує увагу на тому, що особа не повинна необґрунтовано перебувати в стані підозрюваного за відповідною статтею КК України і має бути звільнена від такої підозри у розумні строки у разі, якщо в межах кримінального провадження наявні обставини, визначені ст. 286 КПК України.

Враховуючи наведене, а також те, що процесуальна дія, про яку ставить питання адвокат перед прокурором у кримінальному провадженні, прямо передбачена кримінальним процесуальним законом, слідчий суддя приходить до висновку, що оскількиуповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року, не виконала обов`язку, передбаченого ч.1 ст.220 КПК України, то в цьому випадку є наявні підстави для зобов`язання прокурора розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 від 01 липня 2022 року, та враховуючи положення ч.2, 3 ст. 286 КПК України, у разі встановлення прокурором за результатом розгляду клопотання підстав для звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 - скласти відповідне клопотання, ознайомити з ним потерпілого (з`ясувати його думку) та у розумний термін надіслати його до суду.
Щодо вимог заявника про визнання бездіяльності прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року щодо розгляду клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, слідчий суддя зазначає, що повноваження слідчого судді за результатом розгляду скарги в порядку ст. 303 КПК України не передбачають можливість визнання дій протиправними.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року, яка полягає у нерозгляді його клопотання від 01 липня 2022 року, підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :
Cкаргу захисника підозрюваної ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року задовольнити частково.
Зобов`язати уповноваженого прокурора у кримінальному провадженні №0000496 від 05 листопада 2014 року розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 від 01 липня 2022 року та у разі встановлення підстав для звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 - скласти відповідне клопотання, ознайомити з ним потерпілого (з`ясувати його думку) та у розумний термін надіслати його до суду.
В іншій частині вимог - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Я. ШКОДІН