Справа № 369/8588/20
Провадження №1-кс/369/19/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.02.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000145 від 11.05.2020 року.

01.03.2021 року ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 вересня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру від 12.05.2020 року у кримінальному провадженні №0000145 від 11.05.2020 та постановлено нову ухвалу, якою призначено новий розгляд у суді першої інстанції.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 19.03.2021 року для розгляду відповідної скарги визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, 14.07.2020 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області звернувся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зі скаргою в порядку ст.303 КПК України, про скасування повідомлення про підозру від 12.05.2020 року за матеріалами кримінального провадження №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Вимоги скарги ОСОБА_4 мотивував тим, що 12.05.2020 року, т.в.о. начальником СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, яке він не скоював, а саме за матеріалами кримінального провадження №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 289 КК України. При цьому зазначає, що в даній події конфлікту подружжя вбачається цивільно-правовий, майновий спір між подружжям з приводу порядку і способу користування орендованою автівкою, а тому така подія між подружжям кваліфікується, як приватне обвинувачення за ознаками п. 3 ст. 477 КПК України.

Так скаржник зазначає, що ОСОБА_6 неправдиво повідомив слідчому про скоєння ним правопорушення, а тому повідомлення про підозру не відповідає формі та змісту законодавства, є сфабриковани.

Стверджує, що у повідомленні про підозру не зазначено статусу ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні, і ким по розподілу функцій він є, чи організатором, виконувачем, підбурювачем чи пособником. Вказує про відсутність складу кримінального правопорушення, оскільки потерпілий ОСОБА_7 вчинив самокаліцтво розбивши собі обличчя.

З огляду на вищевикладене ОСОБА_4 просив суд повідомлення про підозру від 12.05.2020 року у кримінальному провадженні №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.289 КК України скасувати.

У судове засідання ОСОБА_4 не з`явився, 13.12.2021 року через канцелярію суду подав заяву за вх. № 55353 про розгляд скарги без його участі.

Ухвалою Київського апеляційного суду ОСОБА_8 від 08.10.2020 року підозрюваному ОСОБА_4 призначено захисника в порядку ст. 49 КПК України.

Відповідно до доручення регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві адвокату ОСОБА_9 , доручено забезпечити надання безоплатної правової допомоги ОСОБА_4 .

Разом з тим адвокатом ОСОБА_9 неодноразово на адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області, а саме: 09.09.2021 року (вх.3 36927), 04.10.2021 року (вх.№ 43120), 02.12.2021 (вх. № 53265) було подано клопотання/заяви про відкладення розгляду скарги ОСОБА_4 на іншу дату, у зв`язку із необізнаністю стороною захисту про стан досудового розслідування та у зв`язку із перешкодою органами досудового розслідування в ознайомленні з матеріалами досудового розслідування.

Водночас, враховуючи неявку скаржника та його захисника а також стислі строки розгляду скарги, встановлені ч. 2 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі скаржника та його захисника.

В судовому засіданні прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 просив в задоволенні скарги відмовити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 вважає його безпідставність, оскільки він не скоював, кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Судом встановлено, що СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000145 від 11.05.2020 року за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

12.05.2020 року ОСОБА_4 т.в.о. начальником СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за матеріалами кримінального провадження №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 289 КК України.

Дослідивши матеріали скарги та надану копію повідомлення про підозру від 02.05.2020 року, слідчий суддя приходить до висновку, що посилання заявника є безпідставними, оскільки сама підозра була досліджена слідчим суддею при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у справі № 369/5647/20 , з врахуванням даних обставин вказана підозра була визнана обґрунтованою, оскільки такий висновок судових органів може бути лише за умови, що сама підозра відповідає вимогам ст.277 КПК України.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена 12.05.2020 року ОСОБА_4 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України.

При вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, суд виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Обставини здійснення ОСОБА_4 конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому слід зауважити, що суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів суд повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, суд вважає, що у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , чогось очевидно необґрунтованого, безпідставного чи недопустимого не виявлено.

У зв`язку із вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, а тому скарга необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 40, 277, 278, 303, 305-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий судя,-

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні скарги ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000145 від 11.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.289 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий судя: ОСОБА_1