У Х В А Л А

18.03.2022 слідчий суддя Городоцького районного суду Львівської обл. ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2022, -

в с т а н о в и в :
14.03.2022 адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ст.174 КПК України, звернувся з клопотанням про скасування арешту майна, мотивуючи тим, що ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 06.01.2022 в межах кримінального провадження №0000004 накладено арешт на належний ОСОБА_3 автомобіль "DODGE SPRINTER", д.н.з. НОМЕР_1 , що підставою для арешту слугувала необхідність збереження речового доказу, однак така - відпала, оскільки огляд та обшук автомобіля проведені, вантаж, що в ньому перевозився може зберігатися окремо, в автомобілі не виявлено інших заборонених предметів, тому такий більше не може бути джерелом доказів у кримінальному провадженні, що ОСОБА_3 має намір використовувати транспортний засіб у волонтерських цілях, інше.
Вивчивши подане клопотання, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, до Вищого антикорупційного суду.
Зі змісту вищеозначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається та розглядається слідчим суддею за правилами підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Виходячи з аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду клопотань, територіальна підсудність яких прямо не визначена процесуальним законом.

Таким чином, клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено слідчим суддею, постановою прокурора Городоцького відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської обл. О. Гавриліва від 10.01.2022, підслідність кримінального провадження № 0000004 від 04.01.2022 за ознаками ч. 1 ст. 204 КК України визначено за другим відділом детективів захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Бюро економічної безпеки України.

Бюро економічної безпеки України розташоване на вул. Шолуденка, 31 у м. Київ, у Шевченківському районі м. Києва, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Городоцького районного суду Львівської обл.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях вказує, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції», судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України , порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що суб`єктом оскарження є другий відділ детективів захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Бюро економічної безпеки України, що розташований у м. Києві, а судовий контроль у кримінальному провадженні здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, вважаю, що клопотання не підсудне Городоцькому районному суду Львівської обл., а тому слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути заявнику, роз`яснивши право на звернення до слідчого судді в межах місця знаходження органу досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307КПК України,

у х в а л и в :

клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2022 повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1