Справа №295/164/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчої ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання про арешт майна внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 в кримінальному провадженні№0000030 від 05.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Слідчий звернулася до суду з клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 03.01.2022 18:00 по 04..01.2022 близько 09:30 за адресою: м. Житомир, вул. Чуднівська 108-А, невідома особа заволоділа транспортним засобом "Фольсваген" Джета 2, НОМЕР_1 , червоного кольору

В ході досудового розслідування встановлено, що 04.01.2022 року до чергової частини Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області надійшло повідомлення від ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що, в період часу з 03.01.2022 18:00 по 04..01.2022 близько 09:30 за адресою: м. Житомир, вул. Чуднівська 108-А, невідома особа заволоділа транспортним засобом "Фольсваген" Джета 2, НОМЕР_1 , червоного кольору.

Слідчим СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області 05.01.2022 у період часу з 19 години 00 хвилин по 21 години 00 хвилин проведено огляд місця події, що за адресою: поблизу смт. Любар, в ході якого було виявлено автомобіль марки «Volkswagen Jetta», р.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, VIN-код НОМЕР_2 та пара рукавиць із тканини, та вилучено до майданчику тимчасового утримання, що розташований за адресою м. Житомир вул. Слобідська, 35, який перебуває в користуванні ОСОБА_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

06.01.2022 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області автомобіль марки «Volkswagen Jetta», р.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, VIN-код НОМЕР_2 та пара рукавиць із тканини, визнано речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних експертиз можуть містити переконливі дані причетності осіб до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України (зокрема, але не виключно: подію кримінального правопорушення - час, місце, спосіб та ін. обставини вчинення кримінального правопорушення; винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, іншу інформацію, яка може бути визнана речовими доказами у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні слідча клопотання про арешт майна підтримала та просила задовольнити.
Володілець майна. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «Volkswagen Jetta», р.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, VIN-код НОМЕР_2 та пара рукавиць із тканини, які вилучено 06.01.2022 до майданчику тимчасового утримання, що розташований за адресою м. Житомир вул. Слобідська, 35, позбавивши володільця права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 Перекупка