Справа № 504/3512/21
Номер провадження 1-кп/504/907/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.10.2021 рокусмт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши в залі суду в смт. Доброслав, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001930 від 27.12.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.275 КК України, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, із вищою освітою, не одруженого, працюючого директором ТОВ «ДАКСС», раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:
до Комінтернівського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.275 КК України.

У судовому засіданні прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 , подане клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту цілодобово на час судового розгляду кримінального провадження № 0001930 від 27.12.2018 року.

В судовому засіданні, прокурор подане клопотання підтримав.

Обвинувачений та захисник, з приводу задоволення клопотання заперечували, вважали ризики, що наведені прокурором абстрактними та не доведеними, на стадії досудового розслідування ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, який останнім не порушувався, ним у повній мірі виконувалися процесуальні обов`язки підозрюваного.

При вирішенні клопотання прокурора, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, в рішенні по справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, щодо терміну «обґрунтована підозра», зазначено, що підозра є обгрунтованою, коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення [6].

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 275 КК України яке відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином. Суб`єктивна сторона злочину визначається ставленням винного до наслідків і характеризується необережністю.

Суд вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується усією сукупністю наявних у кримінальному провадженні матеріалів, які дослідженні судом, змістом обвинувального акту та іншими доданими до нього матеріалами. Крім того, стосовно такої обґрунтованості ОСОБА_4 та його захисник не висловили жодних заперечень, заперечення останніх стосувалися виключно відсутності відповідних ризиків. Відомості, викладені в реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення. Реєстр матеріалів досудового розслідування свідчить про те, що стороною обвинувачення зібрано достатню кількість доказів якою обґрунтовується підозра ОСОБА_4 .

При вирішенні питання про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд виходить з наступного.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що обвинувачений ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій. В обвинуваченого достатньо міцні соціальні зв`язки, так обвинувачений працює на керівній посаді, має постійне місце проживання. Разом із тим, указані соціальні зв`язки не можуть у повній мірі знівелювати ризик переховування від суду, такий ризик існує з певною ймовірністю на даний час.

Ризики можливого незаконного впливу обвинуваченого на свідків в рамках кримінального провадження є обґрунтованим оскільки кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого судового засідання, судом не вирішено питання про порядок та обсяг дослідження доказів у справі, на даний час свідки, не можуть вважатися допитаними особами у даному кримінальному провадженні.

Ризик визначений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для кримінального провадження суд вважає необґрунтованим, оскільки прокурором не зазначено, які саме речі чи документи, як докази даного кримінального провадження, перебувають у вільному доступі, що може спровокувати обвинуваченого їх знищити, сховати чи спотворити. Прокурором не зазначено, які конкретні докази може знищити, сховати або спотворити обвинувачений, яке доказове значення мають вказані докази, у кого у володінні такі знаходяться, а тому даний ризик суд вважає недоведеним.

Ризик визначений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, прокурором зводиться до того, що таке полягатиме у невиконання чи неналежному виконанні процесуальних обов`язків, проте таке мотивуванням жодним чином не наводить на існування ризику перешкоджання кримінальному провадженню.

Ризик визначений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення є також недоведеним, з огляду на те, що обвинувачений раніш не притягувався до кримінальної відповідальності. Вчинення тиску на учасників кримінального провадження, що визначене прокурором носить оціночний характер, а також прокурором не зазначено під кваліфікацію якого кримінального правопорушення, що визначене кримінальним законом підпадає діяння вчинення тиску на учасників кримінально провадження.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Разом з тим, судом не здобуто жодних доказів необхідності застосування у даному криміналом провадженні на стадії судового розгляду запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, а ризикам переховування від суду та можливості впливу на свідків кримінального провадження у даному випадку, зможе запобігти застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладення на обвинуваченого відповідних процесуальних обов`язків, що визначені ст. 194 КПК України.

Суд враховує також і те, що вказане кримінальне правопорушення вчинене в 2018 році, суду не надано будь-яких доказів допущення обвинуваченим поза процесуальної поведінки.

З огляду на наявність суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, перевищує принцип поваги до особистої свободи та є виправдним з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтерес однієї особи, суд приходить до переконання про часткову обґрунтованість клопотання та про доцільність застосування відносно запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Керуючись ст.ст.132, 176-178, 179, 181, 194, 196, 315 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистового зобов`язання на час судового розгляду кримінального провадження № 0001930 від 27.12.2018 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , 17.03.1959 року у кримінальному провадженні № 0001930 від 27.12.2018 року до 23.12.2021 року обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками кримінального провадження № 0001930 від 27.12.2018 року;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 2 ст. 179 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого, також на прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1