справа №619/4685/21
провадження №1-кс/619/1024/21
Ухвала
Іменем України

17 вересня 2021 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000497 від 14.09.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

Суть питання, що вирішується ухвалою.
До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль марки «ГАЗ-69» д.н.з. НОМЕР_1 , 5 колод деревини, що знаходяться в кузові «ГАЗ-69», електричної пилки марки «УАТО», яке було вилучене 13.09.2021 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 , який здійснив виїзд з метою огляду відкритої ділянки місцевості, за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Солоницівка, координати проведення огляду місця події 49,977331; 36,119658, кварталу 353, виділу 5, в ході проведення невідкладної слідчої дії - огляду місця події. У обґрунтування клопотання зазначено, що вилучені речі мають доказове значення у квказаному кримінальному провадженні, так як є предметами злочину. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є проведення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву, у якій просить розгляд справи проводити без його участі.
Володілець майна - ОСОБА_5 надав суду заяву, у якій зазначено, що не заперечує проти клопотання прокурора та просить розгляд справи проводити без його участі.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Частиною 1 ст. 107 КПК України встановлено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим.

За змістом ч. 4 ст. 107 КПК України уразі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи, що розгляд клопотання здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з огляду на таке.
Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000497 від 14.09.2021 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, де з короткого викладу обставин убачається, що 13.09.2021 до ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: Харківський район, Харківська область, смт Солоницівка у лісопосадці невідомий чоловік на автомобілі «ГАЗ-69» з д.р.н. НОМЕР_1 спилює дерева.
Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Статтею ст. 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
13.09.2021 проведено огляд місця події - відкритої ділянки місцевості, яка розташована в смт Солоницівка (координати проведення огляду місця події 49,977331; 36,119658, кварталу 353, виділу 5), під час якого вилучено автомобіль марки «ГАЗ-69» д.р.н. НОМЕР_1 , в кузові якого перебуває 5 колод деревини та електрична пилка «УАТО».
Частиною 1 ст. 233 КПК України передбачено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Матеріали, що додані до клопотання містять заяву ОСОБА_5 , який добровільно надав згоду на огляд автомобіля ГАЗ-69» д.р.н. НОМЕР_1 .
Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів ( п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 довів необхідність арешту вилученого майна з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 13.09.2021, а саме: автомобіль марки «ГАЗ - 69» д.н.з НОМЕР_1 , 5 колод деревини, що знаходяться в кузові «ГАЗ-69», електричну пилку марки «УАТО».
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1