н/п 1-кп/336/405/2022
У Х В А Л А
іменем України

25 січня 2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 121 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вказав, що кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Запоріжжя, обвинувальний акт складений відповідно до вимог процесуального закону, просив суд призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати учасників судового провадження.. Також прокурор просив залишити без змін раніше обраний обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник заперечив проти призначення справи до судового розгляду, вважав за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору. В обґрунтування своєї позиції вказав, що, як вбачається із змісту пред`явленого обвинувачення, потерпілим від злочину ОСОБА_6 , однак органом досудового розслідування в якості потерпілого залучено іншу особу ОСОБА_7 .

Заявив усне клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу на домашній арешт у нічний час, пославшись на наявність у ОСОБА_4 достатньо міцних соціальних зв`язків, адже той мешкає разом із матір`ю та сестрою, до затримання працював неофіційно.

Обвинувачений підтримав доводи захисника.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали, суд дійшов висновку про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Ознайомившись із обвинувальним актом та реєстром матеріалів досудового розслідування, суд не встановив підстав для прийнятті рішення про повернення обвинувального акту прокурору, закриття провадження для справи чи направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності.

Обставини справи не вимагають її судового розгляду у закритому судовому засіданні, судом колегіально або судом присяжних.

Ґрунтуючись на матеріалах кримінального провадження, необхідним є виклик учасників кримінального провадження, а саме прокурора, обвинуваченого, захисника та потерпілої.

Суд розглянув доводи захисника щодо невідповідності обвинувального акту вимогам закону через зазначення в обвинувальному акті потерпілої, якій безпосередньо не заподіяна фізична шкода.

Так, відповідно до положень ч. 6, ч. 7 ст. 55 КПК України якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви (тобто, заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого), положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Після того, як особа, яка перебувала у стані, що унеможливлював подання нею відповідної заяви, набуде здатності користуватися процесуальними правами, вона може подати заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_7 , є матірю ОСОБА_6 , якому відповідно до пред`явленого ОСОБА_4 обвинувачення завдано фізичної шкоди кримінальним правопорушенням.

З реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що заяву про вчинення кримінального правопорушення подано саме ОСОБА_7 21.10.2021, тобто у день вчинення злочину відповідно до обвинувального акту, та того ж дня її було залучено в якості потерпілого, ОСОБА_6 в ході досудового розслідування допитувався в якості свідка.

За наведеного суд відхиляє відповідні доводи захисника як безпідставні.

При цьому суд вважає за можливе провести підготовчий розгляд справи за відсутності потерпілої, яка не позбавлена права подати цивільний позов до розгляду справи по суті.

Щодо виду запобіжного заходу, якій слід застосувати до обвинуваченого задля забезпечення його належної процесуальної поведінки, суд виходить з такого.

вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України суд під час підготовчого провадження за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до практики ЄСПЛ, яка згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» разом із Конвенцію про права людини і основоположних свобод застосовується судами як джерело права, стосовнопідходу до розгляду доцільності продовження строків тримання особи під вартою, яке ґрунтується на презумпції, що після спливу певного проміжку часу навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням позбавлення волі, а тому судовим органам потрібно надати інші пояснення продовження тримання особи під вартою. Більше того, підстави подальшого тримання під вартою повинні бути чітко вказані національними судами («Єлоєв проти України», «Харченко проти України», п. 99).

Тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (справа «Боротюк проти України», п. 61).

У п. 62 зазначеного рішення ЄСПЛ вказав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 на стадії досудового розслідування ухвалою слідчого судді від 23.10.2021 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який був продовжений судом до 14.02.2022. Як вбачається із змісту ухвали, слідчим суддею не надавалася оцінка міцності соціальних зав`язків підозрюваного, у тому числі родини, як передбаченої ст. 178 КПК України обставини, що враховується при обранні запобіжного заходу.

Наразі встановлено, що ОСОБА_4 має постійне зареєстроване місце проживання, де мешкає разом і матір`ю та сестрою. Остання переймається долею обвинуваченого, що підтвердила в судовому засіданні.

Відтак, на переконання суду, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти раніше встановленим ризикам, якими є продовження злочинної діяльності та можливість переховування обвинуваченого від правосуддя. Водночас застосування домашнього арешту лише у нічний період доби, як просила сторона захисту, не зможе в повній мірі запобігти вказаними ризикам, зокрема можливості продовження ОСОБА_4 злочинної діяльності.

Керуючись ст.ст. 314-316, 392 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, на 17 лютого 2022 року о 12 год. 45 хв., який відбудеться в залі судових засідань Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.

Справу розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, в порядку, передбаченому ст.ст. 135-139 КПК України.

Змінити запобіжний захід у виді тримання під вартою та застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, визначивши строк дії цієї ухвали по 25 березня 2022 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:

1) прибувати в суд за першим викликом;

2) повідомляти суду про зміну свого місця проживання;

3) не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

4) утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками по даному кримінальному провадженню.

Звільнити негайно з-під варти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і зобов`язати його невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Цю ухвалу передати для виконання відділу поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області за місцем проживання обвинуваченого, зобов`язавши названий орган негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту з покладанням вищеперелічених обов`язків.

Копію ухвали суду надіслати Державній установі «Запорізький слідчий ізолятор», вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Термін дії обов`язків, покладених судом на обвинуваченого визначити в межах дії запобіжного заходу, тобто до 25 березня 2022 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підлягає виконанню після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1