н/п 1-кс/766/9348/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и л а :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 30.11.2021 включно.

У разі визначення суми застави при постановленій ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заставу призначити у розмірі вісімдесят розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 208 000 грн.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України; прибувати до слідчого з періодичністю раз на 2 тижні кожної другої п`ятниці, починаючи з дня винесення ухвали у період часу з 09.00 год. до 18.00 год., прибуття підтверджувати особистим підписом, а також прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися за межі м. Херсон без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місце роботи, утримуватися від спілкування зі свідками у провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.

Обґрунтування клопотання:

У провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000705 від 13.09.2021 з попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч.3 ст.185 КК України, а саме: що ОСОБА_5 , 12.09.2021 в нічний час доби, а саме близько 01:00, повторно, таємно, незаконно, шляхом відкриття метало пластикового вікна проник до приміщення аптечного пункту «Фарма», розташованого за адресою: м. Херсон, проспект Ушакова, 21/1, де вчинив крадіжку лікарських засобів, після чого покинув місце скоєння злочину з викраденим майном.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у інше приміщення.

30.09.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

- протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_6 ;

- актом інвентаризації ПП «Еліт фарма» від 15.09.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду від 30.09.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;

- протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 '.;

- іншими доказами у сукупності.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Сімферополь, АР Крим, громадянин України, росіянин, з середньо - спеціальною освітою, не одружений, непрацюючий, депутатом будь -- якого рівня не являється, фактично проживаючий за адресою АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно непрацевлаштований, що свідчить про відсутність законних джерел заробітку, перешкоджати кримінальному провадженню, необхідно застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід - у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваний покладеним на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам;

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які маюи. істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Так, беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде не працевлаштований, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, на шлях виправлення не став, відповідних висновків для себе не зробив, та знову підозрюється у вчиненні нового умисного тяжкого злочину, що вказує на вірогідність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення).

Крім того, у разі доведення вини ОСОБА_5 , за вчинення ним тяжкого умисного злочину, йому передбачено максимальне покарання строком до 6 років позбавлення волі, а також те, що він родом з тимчасово непідконтрольної території АР Крим, що свідчить про те, що в нього там могли залишитись родинні зв`язки та дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду).

Також, характер вчиненого кримінального правопорушення та особа обвинуваченого вказують на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу чи свідків).

Таким чином, з метою належного дотримання вимог, закріплених у Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно ксрватисі^ правовими позиціями Європейського суду з прав людини, сформульованими ним у наступних рішеннях.

Зокрема, згідно з рішенням ЄЄПЛ від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (рішення ЄЄПЛ у справі «Єчюс проти Литви»).

Враховуючи викладене, характер, обставини вчинення та суспільну небезпеку злочину, а також те, що перебуваючи на свободі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (зважаючи на те покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним), може незаконно вплинути на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, зважаючи на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Підозрюваний просив застосувати менш суворий запобіжний захід, пояснив, що немає намірів ухилятися від слідства, втікати йому нема куди, окрім того, він не має паспорту. Він, хоч і офіційно не оформлений, але працює, намагається створити сімёю. Співпрацює зі слідством.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя прийшов до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

До такого висновку слідчий суддя дійшов з урахуванням наступних підстав:

30.09.2021 року ОСОБА_5 в порядку передбаченому КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. (наявний підпис).

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - протоколом допиту представника потерпілого, протоколом допиту свідка; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку, протоколом слідчого експерименту, протоколом огляду, протоколом слідчого експерименту.

Відповідно до ч.2 ст.177КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Із наведених у клопотанні доказів на існування ризиків, слідчий вважає, що обґрунтованим є тільки ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177КПК України - підозрюваний може вчинити інший злочин.

Підозрюваний має постійне місце проживання, працює, а тому за вказаних обставин ризик його переховування відсутній.

Щодо впливу на потерпілих та свідків, то ризик є необґрунтований. У клопотанні не зазначено які це потерпілі, свідки і в чому може полягати цей вплив, які наслідки це матиме для досудового розслідування. Згідно матеріалів клопотання впізнання особи зі свідком вже проведено. З огляду на фізичні та моральні можливості підозрюваного його вплив на свідка та потерпілого є вкрай сумнівним. До того ж потерпілим у кримінальному провадженні є юридична особа, оскільки викрадено майно аптеки.

Всі інші обставини, зазначені у клопотанні, не є ризиками та підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Єдиним доводом для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного є тяжкість злочину та суворість покарання, передбаченого ч.3 ст.185 КПК України, за якою він підозрюється.

Проте тяжкість злочину не може бути єдиною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ані в клопотанні, ані в судовому засіданні прокурор жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, а тільки зазначив, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні а посилався на тяжкість покарання.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є ризиками та підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно практики ЄСПЛ: При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтересам забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до частини 3 статті 176КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, застосування якого передбачено до осіб, які є небезпечними для суспільства в розумінні їх агресивності, і застосовується також і з метою убезпечити суспільство від такої особи.

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин, приходить до висновку, що підозрюваному достатнім є застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 ,з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 181, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відхилити.

Застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду у період часу з 20:00 до 06:00 години строком до 29 листопада 2021 року (включно).

Покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та номеру мобільного телефону;

-прибувати до слідчого ОСОБА_4 чи іншого слідчого, в провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, один раз на тиждень - щовівторка, з 09.00 до 18.00 години, підтверджувати прибуття особистим підписом.

Виконання ухвали доручити слідчому відділу СВ ХРУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосереднього до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено о 12 годині 35 хвилин 08жовтня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1