КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Категорія: ст. 277 КПК України Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року, -
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року залишено без задоволення скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2019 за №0005976.

Приймаючи рішення, слідчий суддя вказав, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, у зв`язку із чим прийшов до висновку, що скарга захисника є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, визнати незаконним та скасувати повідомлення про підозру від 21.08.2019 у кримінальному провадженні №0005976 за ч. 3 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зобов`язати старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 виключити з ЄРДР у кримінальному провадженні №0005976 відомості про дату і час повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, виключити з ЄРДР відомості про дату і час набуття ОСОБА_7 статусу підозрюваного.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник зазначає про невідповідність повідомлення про підозру вимогам ст. 277 КПК України, оскільки в повідомленні про підозру не зазначено місце народження ОСОБА_7 , його громадянство, зазначено неіснуючий населений пункт, судимості та вказано дві різні кваліфікації статей, а саме ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 та ч. 3 ст. 185 КК України. Стверджує про порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру.
Справа неодноразово призначалась до розгляду, про що належним чином повідомлено учасників провадження, проте в судове засідання ні апелянт, ні підозрюваний, ні прокурор не прибули, будь-яких заяв до суду від них не надходило. У зв`язку з наведеним, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності зазначених осіб, явка яких не є обов`язковою.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0005976, відомості про яке 21.08.2019 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

21 серпня 2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

18 серпня 2020 року захисник ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва зі скаргою наповідомлення про підозру від 21.08.2019 в рамках кримінального провадження №0005976.

28 вересня 2020 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва дану скаргу захисника залишено без задоволення.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про відсутність підстав для скасування повідомлення про підозру від 21.08.2019 в рамках кримінального провадження №0005976, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Письмове повідомлення про підозру в порядку, передбаченому ст. 276-278 КПК України, є початковим моментом притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Відповідно до вимог ч. 1 п.п. 4, 5 ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Твердження захисника про те, що повідомлення про підозру не містить обов`язкових реквізитів, таких як громадянство, місце народження ОСОБА_7 , знайшли своє підтвердження під час розгляду справи апеляційним судом, проте вказані обставини не тягнуть за собою скасування оскаржуваного судового рішення та автоматичне визнання повідомлення про підозру незаконним та необгрунтованим, з урахуванням тих обставин, що повідомлення містить анкетні відомості особи, яка повідомляється про підозру, зокрема прізвище, ім`я, по батькові, дату народження, місце проживання та здійснена за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_7 причетний до інкримінованого кримінального правопорушення, яке розслідується органом досудового розслідування.

Крім того, посилання захисника на те, що у повідомленні про підозру вказано дві різні кваліфікації статей, на переконання колегії суддів, не свідчить про його незаконність, з урахуванням тих обставин, що у повідомленні про підозру зазначено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у повторному, таємному викраденні чужого майна, поєднаного із проникненням до приміщення (крадіжка), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Такі дані містить і витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань даного кримінального провадження від 21.08.2019.
Твердження апелянта про порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи апеляційним судом. Крім того, апеляційна скарга захисника не містить конкретного переліку зазначених порушень, тоді як положення ч. 5 ст. 132 КПК України вимагають доведення обставин, на які посилається сторона, що у цьому випадку не мало місця.

За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, про що йде мова в апеляційній скарзі захисника, колегія суддів не вбачає.
Істотних порушень вимог КПК України при постановленні ухвали слідчим суддею, не встановлено.
Інші доводи апеляційної скарги, з урахуванням наведеного, не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 194, 196, 277-278, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року, якою залишено без задоволення скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2019 за №0005976, залишити без змін,а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ______________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4