ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/2295/21 (1-кс/635/1158/21) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1831/21 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: продовження строків тримання під вартою
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 03 вересня 2021 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000034 від 25.03.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України,
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 03 вересня 2021 року продовжено застосування стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, а саме, до 02 жовтня 2021 року включно.
На зазначену ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати у зв`язку з закінченням стоку досудового розслідування.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу захисник посилається на те, що слідчим пропущений строк звернення до Харківського районного суду Харківської області із клопотанням про продовження тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи той факт, що дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 07.09.2021, слідчий/прокурор повинен був звернутись до суду із клопотання про продовження дії запобіжного заходу до 27.08.2021. Разом з тим, слідчим клопотання погоджене прокурором про продовження строку тримання під вартою до Харківського районного суду Харківської області подано 02.09.2021 р., що означає пропущення граничних строків, передбачених ч. 1 ст. 199 КПК України та пункту 20-5 перехідних положень КПК України. Окрім того, клопотання про продовження строку тримання під вартою не містить клопотання про поновлення процесуального строку, а слідчий суддя не має право самостійно поновити пропущений строк звернення без клопотання особи - суб`єкта звернення.
Крім того, захисник зазначає, що ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 09.08.2021 стороні захисту було встановлено строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30.08.2021 вищевказану ухвалу залишено без змін. Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 03.09.2021 (справа №635/2295/21, провадження №1-кс/635/1159/2021) клопотання слідчого про встановлення захисникам ОСОБА_7 та ОСОБА_9 строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування було залишено без розгляду у зв`язку з фактом повного ознайомлення захисниками ОСОБА_7 та ОСОБА_9 з матеріалами досудового розслідування ще 25.08.2021., тобто у визначений ухвалою слідчого судді від 09.08.2021 р. строк, що було підтверджено відповідними заявами поданими у судовому засіданні. Вказує, що відповідно до норм ст. ст. 219, 290 КПК України, встановлений стороні захисту строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування минув ще 25.08.2021. Починаючи з наступного дня, а саме 26.08.2021, строк досудового розслідування продовжив своє обрахування. З 26.08.2021 по 03.09.2021 (день розгляду слідчим суддею клопотання) минуло 9 днів. Станом на день розгляду слідчим суддею клопотання, підозрюваним не отримувалось обвинувального акту, від його отримання підозрюваний не відмовлявся, а до суду обвинувальний акт стороною обвинувачення не подавався. Таким чином вважає, згідно з нормами ч.2 ст.283 КПК України, досудове розслідування тривало, адже звернення до суду не відбулось. Вважає, що з врахуванням ухвал слідчого судді від 09.08.2021 (про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування) та від 03.09.2021 (про залишення клопотання слідчого про встановлення строків на ознайомлення без розгляду) стадія ознайомлення стороною захисту завершилась 25.08.2021 (включно). Таким чином, строк досудового розслідування продовжив своє обрахування з 26.08.2021 та з урахуванням того, що на момент завершення (17.06.2021) залишалось 8 днів, то строк досудового розслідування сплив ще 02.09.2021, тобто, в день звернення слідчого з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На його думку, винесення слідчим суддею ухвали 03.09.2021 (на наступний день після закінчення строку досудового розслідування) категорично суперечить положенням ч.3 ст.197 КПК України, відповідно до яких, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, який закінчився 02.09.2021.
В судове засідання апеляційного суду захисник ОСОБА_7 та прокурор, які, відповідно до ч.1 ст. 135 КПК України, були належним чином повідомлені про місце, дату та час розгляду апеляційної скарги засобами телефонного зв`язку, не з`явилися. Прокурор надав до суду заяву, в якій просить проводити судовий розгляд без його участі. Одночасно повідомив, що 17.09.2021 у кримінальному провадженні затверджено обвинувальний акт, який вручено підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику, та спрямовано до Харківського районного суду для розгляду про суті. Крім того повідомив, що у підготовчому судовому засіданні згідно клопотання прокурора ухвалою колегії суддів Харківського районного суду Харківської області до обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.11.2021 року. Захисник причин неявки суду не повідомив.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності захисника та прокурора, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що СВ ВП №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України.
25 березня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 14.06.2021 про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який неодноразово продовжувався на підставі ухвал слідчих судді Харківського районного суду Харківської області, останній раз ухвалою слідчого судді від 09 серпня 2021 року до 07 вересня 2021 року.
02.09.2021 року слідчий звернувся до слідчого судді Харківського районного суду Харківської області з клопотанням, погодженим з прокурором про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти у клопотанні, виправдовують тримання підозрюваного під вартою.
Зазначив, що ухвалами слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 до ОСОБА_6 застосовано, а 13.05.2021 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 червня 2021 року. 12.05.2021 постановою в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25.06.2021 року. 17.06.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, сторонам відкрито матеріали досудового розслідування та до них надано доступ. 17.06.2021 на підставі доручення прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, слідчим стороні захисту було повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. В подальшому 18.06.2021 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 до 10.08.2021. У зв`язку із умисним затягуванням процедури ознайомлення з матеріалами досудового розслідування з боку сторони захисту, слідчим за погодженням із прокурором до суду подано клопотання про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, яке слідчим суддею задоволено, та ухвалою від 09.08.2021 стороні захисту підозрюваному ОСОБА_6 та адвокату ОСОБА_10 встановлено строк для ознайомлення з матеріалами до 25.08.2021 включно. 09.08.2021 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 продовжено до 07.09.2021 включно. На стадії ознайомлення з матеріалами досудового розслідування 10.08.2021 постановою слідчого у кримінальному провадженні допущені в якості захисників адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , яким стороною обвинувачення поштовою кореспонденцією направлені письмові повідомлення про завершення досудового розслідування, відкриття матеріалів сторонами і надання доступу до матеріалів досудового розслідування, в яких запропоновано ознайомитись з матеріалами досудового розслідування кожного робочого дня, починаючи з 10.08.2021. Також, стороні захисту підозрюваному ОСОБА_6 , адвокатам ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , направлено запит прокурора в порядку ст.290 КПК України, на який відповіді стороною обвинувачення не отримано. Скориставшись своїм правом, сторона захисту адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_9 21.08.2021 ознайомились з письмовими матеріалами кримінального провадження в 2-х томах в повному обсязі, окрім речових доказів та відеоматеріалів, зазначивши в протоколах про надання доступу про свій намір в подальшому ознайомитись з ними. Проте, після 21.08.2021 станом на 02.09.2021 сторона захисту адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , не зважаючи на достеменну обізнаність про необхідність завершення ними ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, жодного разу не з`явились для ознайомлення з речовими доказами та відеоматеріалами. Слід зазначити, що у вказаному кримінальному провадженні є потерпіла, якій внаслідок вчиненого кримінального правопорушення заподіяно суттєву моральну шкоду. Потерпілий згідно до положень КПК України має право знайомитися з матеріалами кримінального провадження, в тому числі у порядку ст. 290 КПК України. Затягування часу з ознайомленням матеріалів кримінального провадження грубо порушує права та законні інтереси потерпілої, адже остання має право ознайомитися з матеріалами кримінального провадження лише після ознайомлення з ними підозрюваного відповідно до ч.7 ст.290 КПК України. При цьому, потерпіла тривалий час залишається без задоволення своїх першочергових вимог направлення справи до суду з метою подальшого захисту своїх законних прав та інтересів, а також відшкодування заподіяної шкоди. Враховуючи, що згідно п. 3 ч. 1 ст. 283 КПК України, якою визначено загальні положення закінчення досудового розслідування, досудове розслідування закінчується зверненням прокурора до суду з обвинувальним актом, та оскільки прокурор ще не звернувся до суду з новим обвинувальним актом у кримінальному провадженні, досудове розслідування не вважається закінченим, при цьому у відповідності до вимог ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування. Відтак, оскільки досудове розслідування ще не закінчено (тобто обвинувальний акт не направлений до суду), запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження і необхідність забезпечення кримінального провадження на даний час не вичерпано. Так, у кримінальному провадженні необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, зокрема ознайомити потерпілу з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження є забезпечення його належної процесуальної поведінки шляхом запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, які і стали підставою для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти, виправдовують тримання підозрюваного під вартою. Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, а також конкретні обставини інкримінованого правопорушення, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, яким заподіяно смерть людини, підстави для визначення розміру застави, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні. Таким чином, існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України та їх вагомість свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та підстав для визначення у кримінальному провадженні розміру застави, а також з метою забезпечення виконання ОСОБА_6 покладених на нього кримінальним процесуальним законодавством процесуальних обов`язків у якості особи, стосовно якої здійснюється кримінальне переслідування у якості підозрюваного.
Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя і здоров`я, вчинив дії, направлені на приховування злочину. Врахував відомості про особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, є пенсіонером, одружений, але не проживає з дружиною більше 15 років, дружина та син проживають в Канаді, не має утриманців. Його донька і матір проживають окремо, за матір`ю доглядає його донька. Тобто в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, усвідомлюючи міру покарання, яка загрожує йому, може покинути територію Харківської області та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. Зважаючи на те, що суд досліджує докази безпосередньо і судовий розгляд у провадженні ще не розпочатий, а ОСОБА_6 обізнаний про місце мешкання та роботи потерпілої та свідків, то з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, які викривають його у вчиненні правопорушення. Враховуючи характер та обставини злочину, який йому інкримінується, відомості про особу ОСОБА_6 , є ймовірність вчинення нового злочину.
Крім того, слідчий суддя суду першої інстанції зазначив, що стороною обвинувачення доведена наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до сплину строку дії попередньої ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме необхідності ознайомлення потерпілої з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України. Зазначив, що на цей час ознайомлення усіх учасників із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні не завершено, необхідний час для складання, затвердження обвинувального акту, скерування його до суду.
За таких обставин слідчий суддя суду першої інстанції вважав за доцільне продовжити строк запобіжного заходу на 30 днів з урахуванням необхідності ознайомлення потерпілої з матеріалами досудового розслідування, а також вчиненням необхідних процесуальних дій, а саме складення та вручення обвинувального акту, а також направлення його до суду.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками слідчого судді з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та відомості, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Під час апеляційного розгляду, колегією суддів встановлено, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлено з дотриманням зазначених вимог чинного та міжнародного законодавства.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо продовження існування ризиків передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.
Перевіряючи доцільність продовження запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, колегія суддів вважає, що суд дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та відомості про особу підозрюваного.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченогоп.4 ч.2 ст. 115 КК України, проти життя і здоров`я, вчинив дії, направлені на приховування злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 10 до 15 років, або довічне позбавлення волі, на що обґрунтовано послався суд першої інстанції у своєму рішенні.
Згідно відомостей про особу підозрюваного вбачається, що він офіційно не працевлаштований, є пенсіонером, одружений, але не проживає з дружиною більше 15 років, дружина та син проживають в Канаді, не має утриманців. Його донька і матір проживають окремо, за матір`ю доглядає його донька, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Отже, усвідомлюючи покарання, яке загрожує йому, може покинути територію Харківської області та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. Зважаючи на те, що ОСОБА_6 обізнаний про місце мешкання та роботи потерпілої та свідків, то з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, які викривають його у вчиненні правопорушення. Враховуючи характер та обставини злочину, який йому інкримінується, відомості про особу ОСОБА_6 , є ймовірність вчинення нового злочину.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Колегія суддів враховує, що Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним, та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

З урахуванням фактичних обставин вчинення дій, згідно підозри, які інкримінуються підозрюваному ОСОБА_6 , а саме вчинення особливо тяжкого злочину проти життя і здоров`я, колегія суддів вважає, що у цьому судовому провадженні є наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, зокрема життя та здоров`я населення, яке, відповіднодо ст.3 Конституції України є найвищою соціальною цінністю в Україні.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового слідства, а також належне дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.

Зазначене вказує на неможливість застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, статті 95, 224 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що на цьому етапі досудового розслідування підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Доводи захисника про те, що слідчим пропущений строк звернення до Харківського районного суду Харківської області із клопотанням про продовження тримання під вартою є необґрунтованим виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 09.08.2021 року продовженого стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання строком до 07.09.2021 року.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою до Харківського районного суду Харківської області слідчим подано 02.09.2021, тобто в строк, передбачений ч. 1 ст. 199 КПК України.
Доводи захисника про відсутність у слідчого судді підстав для продовження строку запобіжного заходу у зв`язку з тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні закінчено, є необґрунтованими, оскільки 17.06.2021 року сторонам кримінального провадження відкрито матеріали досудового розслідування для ознайомлення, тобто органом досудового розслідування виконуються вимоги ст.290 КПК України і дані вимоги на момент розгляду клопотання не виконані, а у відповідності до ч.3 ст.219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження, в порядку ст.290 КПК України, не включається у строки досудового розслідування.

Відповідно до ч.3 ст. 283 КПК України відомості про закінчення досудового розслідування вносяться прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, на час розгляду судом першої інстанції клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні було завершеним із наданням підозрюваному та його захисникам доступу до матеріалів досудового розслідування, а не закінченим, відповідно до положень ч.3 ст. 283 КПК України.

Разом з тим, з повідомлення прокурора, наданого ним через канцелярію Харківського апеляційного суду вбачається, що 17.09.2021 у кримінальному провадженні затверджено обвинувальний акт, який вручено підозрюваному ОСОБА_6 та його захиснику, та спрямовано до Харківського районного суду для розгляду про суті. З зазначеного повідомлення також вбачається, що у підготовчому судовому засіданні згідно клопотання прокурора ухвалою колегії суддів Харківського районного суду Харківської області до обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.11.2021 року.
Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків слідчого судді та не містять доводів, що не оцінювались слідчим суддею.

За таких обставин, з огляду на значимі для цього провадження обставини, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції постановив рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, при цьому дослідив належним чином всі наявні відомості в матеріалах провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких постановив відповідне рішення, що свідчить про належне дотримання вимог ст.370 КПК України.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст. ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 03 вересня 2021 року- залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді