ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/8381/21
Провадження № 1-кс/991/8509/21
У Х В А Л А
28 грудня 2021 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу захисника ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків під час досудового розслідування,

в с т а н о в и в :

13.12.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга захисника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на процесуальне рішення виконуючого обов`язки керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі САП) ОСОБА_5 від 26.11.2021 про відмову в задоволенні скарги від 03.09.2021 № 0309/3 на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015.

Зі змісту скарги вбачається, що детективами Національним антикорупційним бюро України (далі НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015, в якому щодо ОСОБА_4 було складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

За твердженням захисника, нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному проваджені № 0001116 від 10.06.2015 здійснюють прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора.

Як зазначає заявник, 03.09.2021 на ім`я заступника керівника САП було направлено скаргу на недотримання детективом, прокурором розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015. У відповідь на зазначену скаргу 01.12.2021 захисник підозрюваного ОСОБА_4 отримав процесуальне рішення у формі листа від 26.11.2021 № 16?19679?19, яким відмовлено у задоволенні скарги на недотримання розумних строків.

У зв`язку з цим, захисник ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність виконуючого обов`язки керівника САП та просить слідчого суддю зобов`язати уповноваженого прокурора САП, який не здійснює та не здійснював процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015, розглянути скаргу від 03.09.2021, подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015, в порядку, передбаченому ст. 308 КПК України, та надати процесуальному керівнику в згаданому кримінальному провадженні обов`язкові для виконання вказівки щодо прийняття одного із процесуальних рішень, передбачених ст. 283 КПК України із встановленням строку для прийняття такого рішення.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 свої вимоги підтримав повністю та наполягав на їх задоволенні з підстав, викладених у скарзі. Окрім того, захисник ОСОБА_3 прохав розглянути його скаргу у відсутність підозрюваного ОСОБА_4 , який перебуває на території Російської Федерації.

Прокурор, бездіяльність якого оскаржується, будучи належно повідомленим про час і місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явився. Про причини неявки суду не повідомив та письмових заперечень проти скарги не надав.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України неприбуття в судове засідання слідчого або прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення учасника провадження, дослідивши матеріали скарги, вважаю, що скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

З аналізу наведеної норми вбачається, що бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, передбачає три обов`язкові ознаки:1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 308 КПК України, згідно з якою, зокрема, підозрюваний, має право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. В свою чергу, прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

Крім цього, наведена вище норма наділяє правом оскаржувати недотримання розумних строків під час досудового розслідування не будь?яку особу, а лише ту, що має певний процесуальний статус у кримінальному провадженні, в межах якого було подано таку скаргу. Водночас, виходячи з вищезазначених законодавчих положень, обов`язком розглянути скаргу на недотримання розумних строків, у порядку та строки, передбачені ст. 308 КПК України, наділений не будь?який прокурор, а лише прокурор вищого рівня.

З матеріалів скарги вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015 здійснюється детективами НАБУ (а.с. 32).

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 8 Закону України «Про прокуратуру», нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015 здійснюють прокурори САП (а.с. 34).

З долучених до матеріалів скарги документів вбачається, що особою, якій повідомлено про підозру у межах вищевказаного кримінального провадження є ОСОБА_4 .

За таких обставин, зважаючи на положення ч. 1 ст. 308 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 наділений правом оскаржувати прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015.

Так, захисником ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , 03.09.2021, в порядку ст. 308 КПК України, надіслано заступнику керівника САП Офісу Генерального прокурора скаргу вих. № 0309/3 на недотримання детективом, прокурором розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015 (а.с. 14).

За наслідками розгляду цієї скарги виконуючий обов`язки керівника САП ОСОБА_5 направив захиснику підозрюваного ОСОБА_4 лист від 26.11.2021 № 16-19679-19, в якому повідомив про те, що підстави для відновлення кримінального провадження або прийняття рішення в порядку ст. 283 КПК України відсутні. В обґрунтування такої відмови в задоволенні скарги прокурор послався на обставини зупинення кримінального провадження у зв`язку із виконанням дій у порядку міжнародного співробітництва (згідно з постановою від 11.03.2021), оголошення підозрюваного у розшук та призначення судової семантико?текстуальної (лінгвістичної) експертизи, виконання якої триває (а.с. 28).

Частина 2 ст. 308 КПК України визначає належним суб`єктом розгляду скарги на недотримання розумних строків прокурора вищого рівня. При цьому, КПК України не визначає, який з прокурорів є прокурором вищого рівня у справах, процесуальне керівництво у яких здійснюється прокурорами САП, тому керуючись ч. 3 ст. 9 КПК України, вважаю, що у даному випадку підлягають застосуванню норми Закону України «Про прокуратуру», через який КПК України у п. 15 ч. 1 ст. 3 КПК України розкриває визначення терміну «прокурор».
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 8 Закону України «Про прокуратуру» в Офісі Генерального прокурора на правах самостійного структурного підрозділу утворено Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру, на яку, зокрема, покладено функцію здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення оперативно - розшукової діяльності, досудового розслідування Національним антикорупційним бюро України.
Згідно до абз. 2 ч. 5 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» прокурорами вищого рівня для керівників управлінь, відділів та їх заступників, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури є керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, його перший заступник та заступник, для заступника та першого заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
У п. 6.2 Положення про Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру Офісу Генерального прокурора, затвердженого наказом Генерального прокурора № 125 від 05.03.2020, передбачено, що перший заступник та заступник керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури організовують розгляд і вирішення скарг підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого на недотримання розумних строків детективом, прокурором під час досудового розслідування.

З огляду на системний аналіз правових норм, вважаю, що заступник керівника САП Офісу Генерального прокурора є прокурором вищого рівня для прокурорів САП у розумінні ст. 308 КПК України, а тому у останнього виник обов`язок розглянути скаргу захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на недотримання детективом, прокурором процесуальних строків під час досудового розслідування в порядку та строки, передбачені ст. 308 КПК України.
Водночас, як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.02.2021, до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015 входили ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 . При цьому, ОСОБА_5 займає посаду першого заступника керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та одночасно виконує обов`язки керівника САП.

Крім того, встановлено, що згідно постанови Генерального прокурора ОСОБА_10 про зміну групи прокурорів у кримінальному провадженні від 23.10.2021, у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015 сформований наступний склад групи прокурорів: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 . Тобто, виконуючий обов`язки керівника САП ОСОБА_5 був виключений зі склади групи прокурорів.

Та обставина, що до 23.10.2021 виконуючий обов`язки керівника САП ОСОБА_5 входив до групи прокурорів у згаданому кримінальному провадженні, тобто був одним із процесуальних керівників, не позбавляє його права та обов`язку здійснював нагляд за дотриманням розумних строків досудового розслідування.

Отже, виконуючий обов`язки керівника САП ОСОБА_5 в даному випадку є вповноваженим прокурором для розгляду скарги адвоката ОСОБА_6 від 03.09.2021 вих. № 0309/3 на недотримання детективом, прокурором розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015.

Стосовно доводів захисника ОСОБА_3 про те, що лист від 26.11.2021 № 16-19679-19, яким відмовлено в задоволенні скарги на недотримання розумних строків, є неналежною процесуальною формою реагування прокурора на скаргу, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1?2 ст. 308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

При цьому, варто зважати на те, що бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 308 КПК України, може бути зумовлена не лише невчиненням процесуальної дії в межах встановлених зазначеною нормою строків, а й неналежним розглядом клопотання, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього реагуванням.
Згідно вимог ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй (ч. 2 ст. 220 КПК України).
Вимоги до форми та змісту постанови наведені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Зокрема, постанова слідчого, прокурора має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Отже, вищевказаними положеннями визначено обов`язок слідчого, прокурора винести вмотивовану постанову у разі повної або часткової відмови у задоволенні скарги. Відповідь на зазначену скаргу листом є неналежним процесуальним реагуванням. Тобто скарга захисника про недотримання розумних строків досудового розслідування на час розгляду справи залишається нерозглянутою.
Разом з тим, вимога захисника ОСОБА_3 про зобов`язання уповноваженого прокурора САП, надати процесуальному керівнику в згаданому кримінальному провадженні обов`язкові для виконання вказівки щодо прийняття одного із процесуальних рішень, передбачених ст. 283 КПК України із встановленням строку для прийняття такого рішення, не може бути задоволена.
Так, предметом оскарження до слідчого судді у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303, ст. 308 КПК України, є саме бездіяльність з нерозгляду скарги на недотримання розумних строків під час досудового розслідування. В свою чергу, надання відповідному прокурору обов`язкових для виконання вказівок щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень, є формою реагування на таку скаргу у випадку наявності підстав для її задоволення прокурором вищого рівня.

Таким чином, задоволення вищезазначеної вимоги скарги буде мати наслідком не тільки припинення бездіяльності з нерозгляду скарги на недотримання розумних строків під час досудового розслідування, що належить до повноважень слідчого судді, а й фактичне вирішення такої скарги по суті, що порушить процесуальну незалежність прокурора, що суперечить ч. 3 ст. 26 та ч. 1 ст. 36 КПК України.

За таких обставин скарга захисника ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , підлягає частковому задоволенню, а саме в частині зобовязання
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 220, 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Скаргу захисника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , - задовольнити частково.

Зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури вищого рівня, який не здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015, розглянути в порядку ст. 308 КПК України скаргу адвоката ОСОБА_6 від 03.09.2021 вих. № 0309/3 на недотримання розумних строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001116 від 10.06.2015.

В іншій частині у задоволенні скарги відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1