Справа № 643/48/22
Провадження № 1-кс/643/114/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.01.2022 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 07.01.2022,-
в с т а н о в и в:

З наданих матеріалів вбачається, що 07.01.2022 о 11:01 год. до відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора «102» про те, що невстановлена жінка проникла до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 та із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я відкрито заволоділа грошовими коштами, які належать ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст.214 КПК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.01.2022 за №0000058, за попередньою кваліфікацією ч.3 ст.186 КК України.
07.01.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем вчинення кримінального правопорушення, на підставі письмового дозволу від власника та користувача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події були виявлені та вилучені: два змиви речовини бурого кольору з підлоги в кімнаті будинку АДРЕСА_2 , два відрізки липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків.
Прокурор посилаючись на положення ст.98 КПК України зазначає, що два змиви речовини бурого кольору з підлоги в кімнаті будинку АДРЕСА_2 , два відрізки липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків є речовими доказами, оскільки можуть зберігати у собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Тому є необхідність у забезпеченні їх збереження, позбавлення можливості їх знищення чи переховування.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву відповідно до якої клопотання підтримав, просив розглянути без його участі.
Дане клопотання подано до суду 10.01.2022, тобто на наступний робочий день після виявлення та вилучення речей, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, огляд відбувався за згоди власника майна, доказів, які б вказували на безпідставність вилучення майна під час розгляду даного клопотання не встановлено. Відповідно до клопотання арешт необхідний для забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.70 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною третьою ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
На переконання слідчого судді, вилучене речі, відповідають вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів, проведення відповідних судових експертиз, тому, на переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може у подальшому зашкодити кримінальному провадженню, зокрема знищенню цих речових доказів.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
З метою збереження речових доказів накласти арешт на вилучені 07.01.2022 під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , речі, а саме на два змиви речовини бурого кольору з підлоги в кімнаті будинку №5, два відрізки липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків.
Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1