Провадження №: 1-в/755/547/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" жовтня 2021 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання провідного інспектора Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про заміну засудженому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначеного вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 02.10.2020 року покарання у виді штрафу відповідно до закону,
ВСТАНОВИВ:
02 жовтня 2020 року вироком Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 засуджено за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день винесення вироку становить 17 000 гривень.
11 жовтня 2021 року провідний інспектор Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 звернулася до суду з поданням про заміну несплаченої суми штрафу засудженому ОСОБА_4 , призначеного вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 02.10.2020 року відповідно до закону.
Подання мотивоване тим, що вказаний вирок набрав законної сили, однак засуджений ОСОБА_4 своє зобов`язання не виконав та станом на 02.09.2021 року штраф не сплатив.
Представник Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області, прокурор та засуджений ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, про розгляд клопотання повідомлялися належним чином.
Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття у судове засідання, осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.
Вивчивши матеріали подання та матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що подання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Згідно ч. 3 ст. 26 КВК України, у разі несплати засудженим штрафу устрок, передбачений частиною першою цієї статті, суд за поданням кримінально-виконавчої інспекції розглядає питання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу або заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.

Статтею 56 КК України передбачено, що громадські роботи полягають у виконанні засудженим у вільний від роботи чи навчання час безоплатних суспільно корисних робіт, вид яких визначають органи місцевого самоврядування. Громадські роботи встановлюються на строк від шістдесяти до двохсот сорока годин і відбуваються не більш як чотири години на день. Громадські роботи не призначаються особам, визнаним особами з інвалідністю першої або другої групи, вагітним жінкам, особам, які досягли пенсійного віку, а також військовослужбовцям строкової служби.

Виходячи з аналізу норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що несплата штрафу та ухилення від сплати штрафу не тотожні поняття і тягнуть за собою різні наслідки. З метою виконання вироку суду та невідворотності покарання за вчинення кримінального правопорушення законодавцем передбачено, що у разі неможливості сплатити штраф з певних об`єктивних причин, штраф повинен бути замінений на інше покарання. Ухилення від відбування покарання є дії засудженого, спрямовані на те, щоб уникнути приведення обвинувального вироку у виконання, зокрема виїзд з місця проживання, перехід на нелегальне становище, приховання доходів тощо. За змістом ст. 389 КК України, ухилення від виконання покарання у виді штрафу супроводжується прямим умислом, утворює склад злочину та тягне кримінальну відповідальність.

Статтею 27 Кримінально-виконавчого кодексу України передбачено, що якщо засуджений ухиляється від сплати штрафу, як основного покарання, він притягується до кримінальної відповідальності відповідно до статті 389Кримінального кодексу України.

Судом встановлено, що після набрання вироком законної сили, судом виконані всі передбачені законом заходи щодо своєчасного виконання вироку засудженою особою.

З подання вбачається, що при виконанні вироку суду уповноваженою особою органу пробації не вжито належних, необхідних, і достатніх заходів для встановлення місця перебування, місця реєстрації засудженого та причини невиконання ним вироку суду. Крім того, до подання органу пробації не долучено доказів, підтверджуючих факт ухилення засудженого від покарання у виді штрафу.

Подання не містить у собі жодних доказів про те, що інспектором здійснювалось повідомлення ОСОБА_4 про обов`язок останнього щодо сплати штрафу, яке було отримано останнім.
Крім того, подання є невмотивоване, не зрозуміло на який конкретно вид покарання інспектор просить замінити несплачену суму штрафу.
Серед іншого обов`язок доказування перед судом наявності підстав заміни штрафу покаранням у виді громадських робіт, виправних робіт або позбавленням волі, покладено на сторону, яка звертається з клопотанням, у зв`язку з чим вона повинна обґрунтувати подання.
На підставі викладеного, подання провідного інспектора Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про заміну призначеного судом покарання у виді штрафу відповідно до закону засудженому ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 26, 27 КВК України, ст. 53, 56 КК України ст. 539 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні подання провідного інспектора Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області про заміну засудженому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначеного вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 02.10.2020 року покарання у виді штрафу відповідно до закону - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з моменту її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва.
Суддя: