Дата документу 27.09.2021 Справа № 554/9247/21
УХВАЛА
Іменем України

27 вересня 2021 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого Полтавського районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні за №0000996 від 23.09.2021 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Запоріжжя, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.190 КК України,
в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 22.09.2021 близько 17 години ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи по АДРЕСА_2 , діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, умисно, з корисливих мотивів, шляхом обману, представившись лікарем потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та повідомивши їй, що її син ОСОБА_8 потребує термінового, коштовного лікування, заволодів її грошовими коштами в сумі 10 000 гривень. В подальшому ОСОБА_9 з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_7 , матеріального збитку на суму 10 000 грн.
24.09.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме в умисному заволодінні чужим майном, шляхом обману (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою з невідомою особою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали, прохали його задовольнити, мотивуючи клопотання наявністю обґрунтованої підозри та наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, приходжу до такого.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Встановлено, що у провадженні слідчого управління ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000996 від 23.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України.

24.09.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме в умисному заволодінні чужим майном, шляхом обману (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою з невідомою особою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В ході судового розгляду встановлено, що вручена 24.09.2021 року органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозра за ч. 2 ст.190 КК України повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990 р., п. 32, Series A, N 182). Крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому факти, що підтверджують «обґрунтовану підозру», не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства»).

В матеріалах доданих до клопотання містяться достатні дані, підтверджуючі, що підозрюваний міг вчинити інкримінований йому злочин, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 24.09.2021; протоколом огляду місця події від 23.09.2021 за місцем мешкання ОСОБА_7 , протоколом впізнання особи за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_7 , яка серед представлених фотографій впізнала ОСОБА_5 як особу, яка шляхом обману заволоділа її грошовими коштами від 24.09.2021; протоколом огляду від 23.09.2021, у ході якого вилучено речі підозрюваного ОСОБА_5 ; постановою про визнання речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Проаналізувавши доводи прокурора в обґрунтування обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя вважає, що у судовому засідання знайшли підтвердження ризики, визначені п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризиком того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може вчинити повторне правопорушення. Так, з 08.12.2020 ОСОБА_5 переховується від органів слідства та знаходиться в розшуку у м. Київ по кримінальному провадженню №0001396 від 17.10.2020 за ч. 2 ст. 190 КК України. До того ж в Херсонському міському суді Херсонської області перебуває на розгляді кримінальне провадження №0000406 від 03.02.2020 стосовно ОСОБА_5 та ОСОБА_10 за ч. 2 ст. 190 КК України.

Крім того, підозрюваний офіційно ніде не працює, проживає за межами м. Полтава у м. Запоріжжя, саме тому це дає підстави вважати, що підозрюваний вживатиме заходи з перешкоджання у проведенні досудового розслідування та судового розгляду шляхом неявки чи несвоєчасної явки для їх проведення.

При цьому суд, бере до уваги, що підозрюваний має соціальні зв`язки та постійне місце проживання.

Відповідно до приписів ч.1 та ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 5 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Як вбачається з ч. 5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Суд вважає, що особисте зобов`язання - не можливо застосувати до підозрюваного у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків в т.ч. щодо перебування в громадських місцях в нічний період доби, що вимагає вжиття заходів контролю за його поведінкою з боку правоохоронних органів; особисту поруку на адресу правоохоронних органів не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 ; заставу слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу;

У разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж цілодобовий домашній арешт, не можливо запобігти вказаним вище ризикам, оскільки всі вони передбачають можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без носінням електронного засобу контролю, який, на думку слідчого судді, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового слідства.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.177,181, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, в межах строку досудового розслідування, а саме до 24.11.2021 року.

Домашній арешт застосувати без використання засобів електронного контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_11 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною окремою вимогою суду, слідчого та прокурора у встановлений у вимозі час.

2) цілодобово не залишати місце своєї реєстрації: АДРЕСА_1 .

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для органу поліції можливості виклику ОСОБА_5 для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками, для запобіганню спробам незаконно впливати на вказаних осіб.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, зобов`язавши передати копію ухвали для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити, що за умисне невиконання ухвали суду передбачена відповідальність за ст. 382 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1