Справа № 367/8029/21
Провадження №1-кс/367/1599/2021
УХВАЛА
Іменем України

26 жовтня 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001046 від 24 жовтня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ірпінь, Київської області, громадянина України, одруженого, освіта середньо-технічна, офіційно не працює, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
в с т а н о в и в :

26 жовтня 2021 року слідчий слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Згідно із клопотанням, Відділом поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001046 від 24 жовтня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 18.10.2021, близько 20 год. 00 хв. (точної дати та часу не встановлено) ОСОБА_5 прибув до приміщення квартири АДРЕСА_2 , в якій проживає його мати ОСОБА_7 . Знаходячись у приміщенні вказаної квартири між ними на ґрунті довготривалих неприязних стосунків, пов`язаних із зберіганням документів про право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виник словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 виник прямий умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 з корисливих мотивів.
Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, у той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді умисного протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, маючи на меті заволодіти документами про право власності на вищевказаний будинок та грошовими коштами ОСОБА_7 , з мотивів явної неповаги до охоронюваних законом цінностей життя та здоров`я людини і зокрема ОСОБА_7 , на грунті довготривалих неприязних стосунків, за допомогою простирадла здійснив удушення в ділянці шиї потерпілої, що призвело до її смерті.
Слідчий вказує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України вбивство з корисливих мотивів, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині з корисливих мотивів.
24.10.2021, ОСОБА_5 затримано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.
Згідно з вимогами ст.ст. 276-278 КПК України, 25.10.2021 о 20 год. 43 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
Таким чином, як зазначає слідчий, підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , є згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зокрема, у сторони обвинувачення є підстави вважати, що існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_5 не будучи ізольованим від суспільства, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, що підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, офіційно не працює, зловживає алкогольними напоями, веде антигромадський спосіб життя, не має постійних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, максимальне покарання за який передбачає довічне позбавлення волі, після вчинення кримінального правопорушення зник з місця його вчинення, що підтверджує можливість його переховування від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:
- підозрюваний не має утриманців, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків;
- підозрюваний не має постійного місця роботи.
Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що наразі органом досудового розслідування не встановлено місцезнаходження майна та документів, яке було викрадено у потерпілої ОСОБА_7 , що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 , будучи не ізольованим від суспільства може вчинити дії, спрямовані на знищення, приховування або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Крім того, органом досудового розслідування встановлено існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , з якими він тривалий час знайомий та йому відоме місце їхнє проживання. Крім того, на даний час в органу досудового розслідування є необхідність у проведенні ряду слідчих дій, встановлення всіх осіб, які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде здійснювати вплив на останніх із метою надання неправдивих показань. Про можливість незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні свідчить також і насильницький характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 .
Підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не виконані всі слідчі дії, спрямовані на встановлення всіх обставин події, зокрема, не встановлені всі свідки та очевидці події, не проведено слідчі експерименти з свідками події та підозрюваним, що дає підстави органу досудового розслідування вважати, що перебуваючи на волі, може вчиняти ряд дій, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню, тобто наявні ризики, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчинив насильницький злочин з корисливих мотивів, зловживає спиртними напоями, не має стабільного джерела заробітку.
На переконання слідчого, вищевказане свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_4 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на недоведення прокурором недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, а також не доведення існування ризиків, передбачених ст.177 КК України.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Відділу поліції №2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001046 від 24 жовтня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України.
25 жовтня 2021 року о 01 годині 05 хвилин ОСОБА_5 було затримано на підставі п.2 ч.1 ст. 208 КПК України, час фактичного затримання 24 жовтня 2021 року о 20 годині 55 хвилин.
25 жовтня 2021 року о 20 годині 43 хвилини ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, а саме у вчиненні вбивства з корисливих мотивів, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині з корисливих мотивів.
Вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, з конфіскацією майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Згідно із п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені ст. 178 КПК України.
Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, з конфіскацією майна.
Слідчим суддею встановлено докази, що підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України. Зокрема: протокол огляду місця події від 24.10.2021, проведеного за адресою: АДРЕСА_3 ; показання свідка ОСОБА_10 , викладені у протоколі її допиту від 25.10.2021; постанова про визнання об`єктів речовими доказами від 25.10.2021; протокол обшуку від 24.10.2021, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 ; постанова про визнання речових доказів від 24.10.2021; показання свідка ОСОБА_9 , викладені у протоколі його допиту від 24.10.2021; показання свідка ОСОБА_8 , викладені у протоколі його допиту від 24.10.2021; протокол огляду трупа від 25.10.2021; показання свідка ОСОБА_11 , викладені у протоколі його допиту від 25.10.2021; довідка про результати психофізіологічного дослідження із застосуванням комп`ютерного поліграфа «Рубікон» від 25.10.2021; лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_7 №660 від 25.10.2021.
Крім того, в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 виявив бажання надати пояснення по суті пред`явленої йому підозри та вказав, що із пред`явленою підозрою згоден, вину у вчиненому визнає.
Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.
Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від ЗО серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, із врахуванням пояснень підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_5 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені п. п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_5 не будучи ізольованим від суспільства, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, офіційно не працює, не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, максимальне покарання за який передбачає довічне позбавлення волі, після вчинення кримінального правопорушення зник з місця його вчинення, що підтверджує можливість його переховування від органу досудового розслідування та суду.
Існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що наразі органом досудового розслідування не встановлено місцезнаходження всього майна та документів, які були викрадені у потерпілої ОСОБА_7 , що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 , будучи не ізольованим від суспільства може вчинити дії, спрямовані на знищення, приховування або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Крім того, слідчим суддею встановлено існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , з якими він тривалий час знайомий та йому відоме місце їхнє проживання. Про можливість незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні свідчить також і насильницький характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 .
Підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не виконані всі слідчі дії, спрямовані на встановлення всіх обставин події, зокрема, не встановлені всі свідки та очевидці події, не проведено слідчі експерименти з свідками події та підозрюваним, що дає підстави вважати, що перебуваючи на волі, може вчиняти ряд дій, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню, тобто наявні ризики, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчинив насильницький злочин з корисливих мотивів, не має стабільного джерела заробітку.
Слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , так як останній не працює, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, тобто не має міцних соціальних зв`язків.
З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність ризиків передбачених п. п. 1,2,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці проживання, що у своїй сукупності свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених ризиків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, у зв`язку з чим застосовує до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 24 жовтня 2021 року до 22 грудня 2021 року включно.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави, так як ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
З огляду на викладене, керуючись, ст. ст. 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в :

Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України строком на 60 (шістдесят) днів, в межах строку досудового розслідування.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з 24 жовтня 2021 року до 22 грудня 2021 року включно.
Строк дії ухвали слідчого судді до 22 грудня 2021 року включно, в межах строку досудового розслідування.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1