УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 липня 2018 року у кримінальному провадженні за № 0001918 від 15.05.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
01.11.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні за № 0001918 від 15.05.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, у якому представник заявника просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова 18 липня 2018 року, а саме, з квартири АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання представник заявника, посилаючись на ст.ст. 28, 42, 45, 64-2, 170-174 КПК України зазначив, зокрема, наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , про що 19.05.2018 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області складено відповідний актовий запис про смерть № 7799. Після смерті ОСОБА_5 Десятою ХДНК було відкрито спадкову справу № 628/2018. На теперішній час матеріали спадкової справи № 628/2018 знаходяться в Сьомій ХДНК. ОСОБА_5 була двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , і остання є спадкоємицею за законом.
Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 21.05.2021 у справі № 638/16639/20 за позовом ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено та визначено ОСОБА_3 додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Вказане рішення Дзержинського районного суду м. Харкова набрало законної сили 22.06.2021.
У встановлений строк ОСОБА_3 звернулася до державного нотаріуса Сьомої ХДНК із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 . При зверненні до державного нотаріуса Сьомої ХДНК для оформлення спадщини, ОСОБА_3 стало відомо, що на нерухоме майно померлої ОСОБА_5 було накладено арешт. У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно заявниці відмовлено через накладення на нього арешту.
Так, у проваджені 3-го відділення СВ УСБ України в Харківській області перебувало кримінальне провадження № 0001918 від 15.05.2018, у відношенні ОСОБА_6 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2018 було задоволено клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001918 від 15.05.2018 та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку належало померлій ОСОБА_5 .
На даний час у кримінальному провадженні № 0001918 від 15.05.2018 проведені всі необхідні слідчі дії, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.03.2021 у справі № 638/1442/18 ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні злочинів, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Представник заявника вважає, що викладені обставини свідчать, що ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна відсутні.
Разом з тим, у заявниці ОСОБА_3 існує необхідність вчинити заходи щодо спадкування вищевказаного майна, а в подальшому провести державну реєстрацію успадкованої нерухомості, у зв`язку з чим представник заявника звернувся до слідчого судді з цим клопотанням.
У судове засідання представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с. 19). 03.11.2021 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна без участі заявника та його представника. Розгляд вказаного питання просить вирішити на розсуд суду (а.с. 25).
03.11.2021 до канцелярії суду надійшла заява заступника начальника СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_7 , з якої вбачається, що СВ УСБ України в Харківській області проводилось досудове слідство у кримінальному провадженні № 0001918 від 15.05.2018, за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочинів, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України. Вказане кримінальне провадження після завершення досудового слідства 28.09.2018 направлено із обвинувальним актом до прокуратури Харківської області. 01.10.2018 обвинувальний акт у кримінальному провадженні направлений до Дзержинського районного суду м. Харкова для розгляду по суті. Розгляд клопотання про скасування арешту з майна просив проводити без участі слідчого, на застосуванні технічних засобів фіксації не наполягає. До заяви додано витяг з ЄРДР, копія ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова у справі № 638/14421/18 (а.с. 20-24).
Неявка заявника та слідчого, відповідно до ст. 174 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання та які надані до суду, приходить до наступного.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні СВ УСБ України в Харківській області перебувало кримінальне провадження № 0001918 від 15.05.2018, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України (а.с. 21-22).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2018 у справі № 640/12644/18 н/п 1-кс/640/7493/18 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , шляхом заборони її відчуження, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку (а.с. 5-6).

Вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.03.2021 ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України та на підставі ст. 70 КК України, шляхом часткового складання призначених покарань, остаточно призначено покарання у вигляді 12 років позбавлення волі з конфіскацією всього належного йому майна, з відбуттям покарання в кримінальній виконавчій установі закритого типу (а.с. 12-15).
З відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень судом достовірно встановлено, що на теперішній час відомості про оскарження вказаного вище вироку відсутні.
Відповідно п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд має право вирішувати такі питання, зокрема, інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Відповідно п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини 1 статті 537 КПК України.
Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що при ухваленні вироку 23.03.2021 Дзержинський районний суд м. Харкова не вирішив питання, пов`язане з арештом майна ОСОБА_5 , накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2018 у справі № 640/12644/18 н/п 1-кс/640/7493/18.
Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Частиною 3 ст. 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З системного аналізу вищевикладених положень чинного кримінального процесуального законодавства вбачається, що слідчий суддя здійснює вирішення питань щодо забезпечення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, які віднесені до його компетенції, у тому числі шляхом вирішення питання про скасування арешту майна, лише на стадії досудового розслідування, тобто здійснення слідчим суддею своїх повноважень поза межами досудового розслідування, виключається та є недопустимим.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, керуючись принципом законності, беручи до уваги те, що на момент судового розгляду клопотання досудове розслідування є закінченим, а здійснення слідчим суддею повноважень поза межами досудового розслідування не допускається, зважаючи на те, що наслідком задоволення даного клопотання буде вихід слідчим суддею за межі своєї компетенції, слідчий суддя вважає, що клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна задоволенню не підлягає.
Разом з цим, слідчий суддя роз`яснює заявнику право звернення з даним клопотанням про скасування арешту майна до суду, який ухвалив вирок у кримінальному провадженні 0001918 від 15.05.2018, тобто до Дзержинського районного суду м. Харкова, в порядку, передбаченому ст. ст. 537, 539 КПК України.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 107, 174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18 липня 2018 року у кримінальному провадженні за № 0001918 від 15.05.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1