печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/19897/21-к за скаргою ОСОБА_3 на постанову про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000863

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/19897/21-к за скаргою ОСОБА_3 на постанову про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000863.

В обґрунтування відводу, ОСОБА_3 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумнів у її неупередженості, а саме те, що слідчим суддею ОСОБА_4 розглядалось судове провадження №757/11672/20-к за скаргою ОСОБА_3 за результатами якої, останньому було відмовлено у відкритті провадження. Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.07.2020 ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було скасовано.
Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги заяви підтримав та просив задовольнити.

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.
Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.
Заявник ОСОБА_3 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді , оскільки слідчим суддею ОСОБА_4 розглядалось судове провадження №757/11672/20-к за скаргою ОСОБА_3 за результатами якої, останньому було відмовлено у відкритті провадження. Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.07.2020 ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було скасовано, а тому вважає слідчого суддю упередженою.

Проте вказане посилання на думку слідчого судді являється безпідставним та таким, що не ґрунтується на фактичних обставинах справи, з огляду наявні матеріали провадження, в яких остаточне судове рішення за результатами розгляду відсутнє.
Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).
Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/19897/21-к за скаргою ОСОБА_3 на постанову про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000863 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає».

Слідчий суддя ОСОБА_1