Провадження № 1-кс/359/2299/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0000178, внесеному до ЄРДР 08.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:
Прокурор Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в якому зазначила, що сектором дізнання ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000178, внесеному 08.12.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 07.12.2021 приблизно о 18 год. 00 хв. громадянин Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля автомобіля марки «SKODA» моделі «FABIA» з номерними знаками НОМЕР_1 , що стояв на узбіччі дороги між виїздом та заїздом до паркувального майданчику № Р1 терміналу «D» ДП «МА «Бориспіль» за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, під час перевірки документів працівниками БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП, для посвідчення своєї особи та спеціального статусу у частині підтвердження права на керування транспортними засобами, надав останнім посвідчення водія Республіки Азербайджан серії НОМЕР_2 на власні анкетні дані, що містить ознаки підробки.
Так, відповідно до рапорту командира роти № 1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 від 07.12.2021 посвідчення водія Республіки Азербайджан серії НОМЕР_2 містить ознаки підробки з наступних причин: 1) надписи та графічні елементи виконані з використанням невідомого типу друку; 2) окремі два аркуші склеєні між собою; 3) відсутні захисні елементи у променях ультрафіолетового світла тощо.

Таким чином, у органу досудового розслідування виникли обґрунтовані підстави вважати, що надане ОСОБА_7 посвідчення водія Республіки Азербайджан серії НОМЕР_2 виготовлене шляхом повної або часткової підробки.

У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені невідповідності мають кримінальне походження, 07.12.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», у ОСОБА_8 вилучено посвідчення водія Республіки Азербайджан серії НОМЕР_2 на анкетні дані ? ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.12.2021 вилучений документ визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 не з`явилася, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. Надала заяву, в якій клопотання просила розглянути без її участі та задовольнити.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2. ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3. ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що застосування арешту вказаного майна необхідне для забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 07.12.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_10 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме посвідчення водія Республіки Азербайджан серії НОМЕР_2 на анкетні дані ? ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є предметом кримінально протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1