Справа №175/2526/20
Провадження №1-і/175/3/21
Ухвала

Іменем України

16 лютого 2022 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське клопотання у кримінальному провадженні № 0000537 відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Апостолове Апостолівського району Дніпропетровської області, громадянина України,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України,
обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.135 КК України,

встановив:
16 липня 2020 року на розгляд Дніпропетровського районного суду з Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 надійшов обвинувальний акт від 14 липня 2020 року (з додатками) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000537 від 23 квітня 2020 року, по якому 23 квітня 2020 року ОСОБА_8 і ОСОБА_9 повідомлено про підозру, а 13 і 14 липня 2020 року повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121 та ч.3 ст.135 КК України відповідно.
Автоматизованим розподілом головуючим у справі визначено суддю ОСОБА_10 , ухвалою якого від 20 липня 2020 року справу призначено до відкритого судового засідання та у подальшому неодноразово перенесене з визначенням наступної дати слухання 16 лютого 2022 року.
Разом з тим, 14 лютого 2022 року до канцелярії суду від прокурора надійшло письмове клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання, з посиланням на Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на його думку, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів. На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України просив не визначати заставу
У свою чергу, вищевказане клопотання прокурора, розподілено на суддю ОСОБА_1 , що підтверджується відповідним протоколом автоматизованого розподілу між суддями від 14.02.2022 року, оскільки головуючий суддя по справі ОСОБА_10 знаходиться на лікарняному, у зв`язку з чим ним не може бути розглянуте дане клопотання прокурора.

Вирішуючи клопотання прокурора, суд дійшов наступних висновків.
Так, відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», №1236 від 09.12.2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 22.09.2021 № 981) продовжено дію карантину до 31 грудня 2021 року на всій території України.
У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.
Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…
Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється одноособово під головуванням судді ОСОБА_10 .
Встановлено, що у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_10 та неможливістю розгляду вказаного клопотання прокурора саме головуючим суддею, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 лютого 2022 року клопотання передано для розгляду судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор підтримав своє письмове клопотання, яке, з посиланням на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, що були встановлені під час досудового розслідування та на даний час не зменшилися.

Захисник ОСОБА_4 просив розглянути можливість застосування до ОСОБА_6 іншого (альтернативного) запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Та просив змінити йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 призначений за дорученням для надання безоплатної вторинної правової допомоги для захисту інтересів ОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора. Просив обрати до її підзахисної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Зазначив, що ОСОБА_7 має тісні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, у неї також наявне невиліковне захворювання та потребує постійного медичного догляду.

Обвинувачені ОСОБА_11 і ОСОБА_12 підтримали своїх захисників.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію…

обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У ході судового провадження обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 19.02.2022 року.

З урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу цього строку, і беручи до уваги, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, про який зазначено у клопотанні прокурора та попередніх ухвалах суду, продовжує існувати та є реальним, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією, що відповідає правовій позиції, викладеній у п.35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає реальною наявність існування зазначеного у клопотанні прокурора ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який до теперішнього часу не змінився, є реальним і достатнім для продовження обом обвинуваченим аналогічного запобіжного заходу на 60 днів.
Цей ризик у сукупності з характером, обставинами та наслідками інкримінованих тяжких злочинів, наслідком вчинення яких стала смерть малолітньої дитини 2018 року народження, та які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, не дозволяють застосувати до ОСОБА_6 і ОСОБА_13 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.
З огляду на викладене, клопотання прокурора є обґрунтованим, оскільки до спливу строку тримання обвинувачених під вартою неможливо з об`єктивних причин призначити наступне судове засідання.
З тих же підстав суд залишає поза увагою позицію сторони захисту про зміну запобіжного заходу на альтернативний.
Разом з тим, суд також звертає увагу, що клопотання прокурора як і раніше не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, про що суд неодноразово зазначав у попередніх ухвалах, у зв`язку з чим, цей ризик не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.
Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд не обговорював розмір застави, оскільки обставини вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених злочинів, свідчать про загибель дитини.
Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд
ухвалив:

Клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 19.02.2022 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 16.04.2022 року.

Клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про зміну обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_7 запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, а також направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1