УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором у кримінальному провадженні заступником керівника Херсонської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и л а:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в ході проведення обшуку в автомобілі марки «Skoda», моделі «Fabia», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який проводився на спеціальному майданчику, за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтування клопотання:

Основну частина клопотання складає детальний виклад обставин вчинення кримінальних правопорушень, проведений обшук, речі, які було вилучено та цитування статей КПК України, що регулюють питання накладення арешту на майно.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, якої визначено вимоги до клопотання про арешт майна, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, серед іншого, повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень стаття 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання взагалі не містить підстави, мети та відповідного обґрунтування для накладення цього арешту, лише містить цитування змісту статей КПК України.

Із клопотання незрозуміло чому слідчий вилучені марлеві тампони, окурки, пляшку з-під енергетичних напоїв слідчий вважає майном. Які ризики можуть настати в разі незастосування до цих речей арешту.

Необхідним також є обґрунтування підстави та мети цього арешту. Якщо речі (предмети), визнано речовими доказами то відповідно до ст.98 КПК України має бути зазначено яким ознакам (критеріям) речового доказу він відповідає, й підстава для арешту (яку обставину буде підтверджувати).

Звертаючись із клопотанням про накладення арешту з метою забезпечення збереження речового доказу слідчий має обґрунтувати відповідність вилученого майна критеріям речового доказу, оскільки відповідно до ч.3 ст.1270КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ухвалою про надання дозволу на обшук надано дозвіл на відшукання та вилучення дуже обмеженої кількості предметів, вилучено набагато більше. Вилучені під час обшуку предмети є дуже різними за своїм характером та призначенням. А тому слідчий повинен обґрунтувати яку обставину можуть підтверджувати вилучені речі, зокрема, що може підтверджувати брелок з ключами, посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, фіскальний чек, ключі від автомобілю марки «Шкода».

Цікаво, що під час проведення обшуку були вилучені ключі від автомобіля, який обшукувався, але як тоді слідчий потрапив до автомобілю, якщо ключі були в автомобілі до початку обшуку.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.171КПК України клопотання має містити документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами.

Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч.1 ст.172 КПК України).

Однак, слідчим не зазначено ні кому належить майно ні будь-яких відомостей щодо їх місця проживання чи засобів зв`язку для їх повідомлення.

Вказані вимоги КПК слідчим не виконано.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Оскільки клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КПК України, то відповідно до ч.3 ст.172 КПК України підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а :

Клопотання повернути прокурору ОСОБА_4 .

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаної ухвали прокурором ОСОБА_4 для усунення наявних у клопотанні недоліків.

Копію ухвали направити слідчому ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1