Провадження № 1-кс/317/42/2022
Справа № 317/229/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП № 6 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 0000012, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2022, за ознакамикримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
До мого провадження надійшло клопотання дізнавача СД ВП № 6 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що 20.01.2022 року на посту «Лавра-200» розташованому на 475 км. а/ш Н-08 «Бориспіль-Дніпро-Запоріжжя», був зупинений автомобіль «Оpel Astra» д/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Автомобіль було оглянуто та виявлено ознаки втручання до номеру кузову. Автомобіль, ключі до нього та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 вилучені 20.01.2022 року в ході огляду місця події.
21.01.2022 за вказаним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України (ЄО № 450 від 20.01.2022).
Вилучені предмети, на думку дізнавача, є речовими доказами вчинення зазначеного кримінального правопорушення, які зберегли на собі його сліди.
Накладення арешту на предмети, вилучені з місця події, необхідне для забезпечення кримінального провадження, а саме для проведення на стадії досудового розслідування відповідних експертиз.
Вилучене майно містить на собі сліди кримінального правопорушення, а отже згідно ч. 2 ст. 167 КПК України може бути тимчасово вилученим, та згідно ст. 170 КПК України підлягає арешту.
Постанову слідчого про визнання вилучених об`єктів речовими доказами суду не надано.
В судове засіданні слідчий та прокурор не з`явились. Слідчим подано заяву про розгляд клопотання без його участі.
Від представника власника майна адвоката ОСОБА_6 до суду надійшли письмові заперечення проти клопотання слідчого. В день розгляду клопотання 26 січня 2022 року, адвокатом ОСОБА_6 до суду подано заяву, в якій він просив відкласти розгляд справи через його участь в іншому судовому засіданні. Судом відмовлено в задоволенні вказаної заяви, оскільки відповідно до приписів ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Вивчивши доводи клопотання та письмові заперечення проти них, дослідивши надані матеріали досудового розслідування, прихожу до наступних висновків.
Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Суд констатує, що в матеріалах справи відсутня постанова слідчого про визнання вилученого майна речовими доказами.
В матеріалах справи також відсутня ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведений огляд автомобіля, який фактично було проведено до внесення відомостей до ЄРДР. Саме під час цього огляду був вилучений автомобіль з ключами та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.
Крім того, при розгляді клопотання про арешт автомобіля «Оpel Astra» д/н НОМЕР_1 суд враховує надану представником власника майна копію висновку експертного дослідження № 04/1242/963, яке проводилось Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України 20.01.2022 року (тобто в день події даного кримінального провадження) та згідно до якого номер кузова, номер двигуна, ідентифікатор та номерний знак зазначеного автомобіля не змінювались, а бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 відповідає бланкам, які знаходяться в офіційному обігу.
Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Керуючись ст.ст. 16, 21, 36, 40, 93, 98-100, 131, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1