Номер провадження 1-кс/756/2266/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
перекладача ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Азербайджан, азербайджанця за національністю, громадянина Республіки Азербайджан, з середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про судимість відсутні, поданого в межах кримінального провадження № 0001946 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 06 вересня 2021 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0005628 від 05 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання, з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжкого корисливого злочину проти власності. Зазначив, що у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, останній не працює, щодо нього перебуває на розгляді в суді інше кримінальне провадження за ч. 2 ст. 186 КК України, приєднав до матеріалів клопотання ухвалу суду від 31 грудня 2018 року у справі 755/19810/18.
Захисник обвинуваченого проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати менш суворий захід забезпечення у вигляді домашнього арешту за місцем проживання ОСОБА_6 в с. Нові Пертовці. Зі слів його підзахисного він проживає разом із дружиною, яка потребує сторонньої допомоги, також в дружини є двоє дітей 16 та 22 років. ОСОБА_6 є наркозалежною людиною, хворіє на абцесс, перебування в Київському слідчому ізоляторі значно погіршить його стан здоров`я.
Підозрюваний, ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував протиправний характер своїх дій, зазначив, що дійсно вживав алкогольні напої з потерпілим, з яким познайомився в приміщенні АТБ. Коли йому стало зле, намагався виклити швидку, але не знав адреси. Речі потерпілого гаманець та телефон віддав незнайомому перехожому для зберігання, не намагався втікти. Вважає, що речі які в нього вилучили під час проведення обшуку йому підклали, рошові кошти, які в нього вилучили належать йому особисто. ОСОБА_8 із рідиною не його, йому його підкинули. Вилучений порошок білого кольору, належить йому, він тривалий час страждає захворюванням переніс п`ять операцій, вживає для знеболення. Звертає увагу, що не буде переховуватися від суду та слідства, вже продовж три роки ходить до слідства та в суд. В нього є хвора дружина, вона потребує сторонньої допомоги три тижні тому повернулась з лікарні, є двоє її дітей 16 та 22 років. Просить суд не застосовувати до нього тримання під вартою. Пояснив, що офіційно не працевлаштований, однак має підробітки.
Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні слідчого відділення Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0005628, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04 вересня 2021 року ОСОБА_9 ( ОСОБА_6 ) разом із ОСОБА_10 перебували біля супермаркету «АТБ», що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. С. Бандери, 8/9, де побачили раніше невідомого їм потерпілого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зайшов до супермаркету «АТБ».
Зайшовши до супермаркету «АТБ», ОСОБА_6 познайомився із потерпілим ОСОБА_11 . В подальшому у ході спілкування із потерпілим ОСОБА_11 , ОСОБА_9 ( ОСОБА_6 ) запропонував останньому вжити спиртні напої, маючи на меті в подальшому заволодіння майном потерпілого ОСОБА_11 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_9 ( ОСОБА_6 ) разом із ОСОБА_11 вийшли із приміщення супермаркету «АТБ», та присіли на бордюр поблизу супермаркету та розпочали вживати спиртні напої.
Після чого, у ході спільного вживання спиртних напоїв, ОСОБА_11 , відчув слабкість організму та поступово почав втрачати свідомість, а ОСОБА_6 , продовжуючи свої протиправні дії, відкрито для потерпілого, шляхом вільного доступу скориставшись безпорадним станом потерпілого, викрав належне ОСОБА_11 , майно, а саме: мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який знаходився у кишені куртки, рюкзак чорного кольору із харчовими продуктами, які для потерпілого матеріальної цінності не представляють, гаманець у якому знаходились грошові кошти приблизно у сумі 1000 гривень, банківська картка «Монобанк», яка матеріальної цінності для потерпілого не представляє, після чого потерпілий почав чинити опір та ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його протиправні дії не є таємними продовжив відкрите викрадення чужого майна. В подальшому ОСОБА_9 ( ОСОБА_6 ) подзвонив ОСОБА_10 , та передав останньому викрадене майно, окрім GLO та грошових коштів, які залишилися у ОСОБА_6 , після чого був затриманий працівниками поліції.
Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_6 та ОСОБА_10 спричинили майнову шкоду потерпілому ОСОБА_11 на загальну суму 6 999 гривень.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб, про що йому було повідомлено про підозру 05 вересня 2021 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0001946.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк до шести років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04 вересня 2021 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001946 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України

ОСОБА_6 05 вересня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за ознаками відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_6 про її отримання 05 вересня 2021р.
Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Санкція частини 2 статті 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 уродженець Республіки Азербайджан, азербайджанець за національністю, громадянин Республіки Азербайджан, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про судимість відсутні.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а саме: «відкрите викрадення чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб».
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Для визначення причетності ОСОБА_6 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протокол прийняття заяви від ОСОБА_11 про вчинене кримінальне правопорушення від 04 вереся 2021 року; протокол огляду місця події від 04.09.2021 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 ; протоколом впізнання особи по фотознімкам за участю потерпілого; протоколи допиту свідквів ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,; протоколами затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 та ОСОБА_10 , протоколи обшуку затриманої особи; протоколи огляду речей вилучених під час затримання від 05 вересня 2021 року.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_6 .
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК Українипокладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на громадянство Республіки Азербайджан, впливати на свідків та потерпілого, співучасника, заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 уродженець Республіки Азербайджан, за національністю азербайджанець, громадянин Республіки Азербайджан, не має офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб, також не має стійких соціальних зв`язків підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого з корисливих мотивів. Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі, дізнавшись анкетні дані потерпілого та свідків може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.
Також обґрунтованим є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що ОСОБА_6 офіційно не працює, тобто не має засобів для існування, не має міцних соціальних зв`язків, та відсутність стримуючих факторів для вчинення іншого кримінального правопорушення.Окрім того, згідно дослідженої в судовому засіданні ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 31 грудня 2018 року у відношенні ОСОБА_6 порушене кримінальне провадження № 0011932 від 29 грудня 2018 року за ч. 2 ст. 186 КК України та обрано йому запобіжний захід, провадження якого триває. Вчинення ОСОБА_6 нового умисного, корисливого злочину свідчить про його схильність до вчинення нових злочинів та існує необхідність в ізоляції від суспільства.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки, а також і впливати на свідків та потерпілого з метою уникнення відповідальності.
За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 (чотирьох) до 6 (шести) років позбавлення волі; відсутні підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою; міцні соціальні зв`язки відсутні, доказів перебування у шлюбі, чи пребування на його утриманні дружини, яка потербує стороннього догляду не надано.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як то, наприклад, домашній арешт, так як останній хоча і зареєстрований у с. Нові Петрівці, однак за наданими в судовому засіданні показами приїхав на Україну в 2018 році та одразу був притягнутий до кримінальної відповідальності провадження у справі триває, що свідчить про те, що наявність зі слів підозрюваного дружини за відсутності документального підтвердження та місця реєстрації і проживання не є стримуючим фактором для підозрюваного. Крім того ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, відсутні відомості про наявність стійких соціальних з`язків, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки. Посилання підозрюваного, що він під час іншого кримінального провадження постійно з`являвся на виклики до слідчого та суду не може бути переконливим фактором для обрання більш мякого запобіжного заходу.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження № 0001946 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 03 листопада 2021 року включно.
Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45400 (сорок пять тисяч чотириста) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві; Код ; Банк одержувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172).

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали буде проголошено о 14 годині 00 хвилин 08 вересня 2021 року, про що повідомлені учасники провадження.

Слідчий суддя: ОСОБА_1