Справа № 991/501/22
Провадження № 1-кс/991/511/22
УХВАЛА

27 січня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

прокурора ОСОБА_9 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021.

(1)Виклад змісту поданого клопотання
26.01.2022 Вищим антикорупційним судом отримано клопотання адвоката ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_3 .
У ньому захисник вказує, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
Захисник повідомляє, що у клопотанні від 22.08.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначалось про усі п`ять ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).
За результатами розгляду цього клопотання, як вказує захисник, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.08.2021 ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 18.10.2021 включно з можливістю внесення застави в сумі 5 000 658 грн.
Обґрунтовуючи розмір застави, відповідно до доводів клопотання, слідчий суддя зазначив, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану, доведених ризиків, він погодився із позицією сторони обвинувачення щодо виключності випадку для збільшення розміру застави понад встановлену ч. 5 ст. 182 КПК межу. Слідчий суддя також вважав, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК, не здатна була забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним визначених обов`язків.
Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду від 31.08.2021 цю ухвалу залишено без змін.
26.08.2021 такий розмір застави внесено за ОСОБА_3 та його звільнено з-під варти. З того ж моменту на підозрюваного було покладено визначені в ухвалі додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК.
В подальшому строк дії цих обов`язків двічі продовжувався. У першому клопотанні про продовження строку дії обов`язків прокурором знову ж зазначалось про п`ять ризиків, передбачених ст. 177 КПК. Відповідною ухвалою слідчого судді строк дії обов`язків продовжено.
Після цього, 16.12.2021 прокурор знову звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження дії додаткових обов`язків, водночас вказуючи цього разу про існування лише двох ризиків із п`яти. Таке клопотання слідчим суддею знову було частково задоволено, а строк обов`язків продовжено до 21.01.2022.
Строк дій цих обов`язків на цей час сплив й у встановленому порядку не продовжений. На думку захисника, вказана обставина свідчить про відсутність раніше визначених ризиків, а тому виключність обставин, що була визначена ухвалою слідчого судді від 22.08.2021, перестала існувати.
Крім цього, за твердженнями захисника, процесуальна поведінка підозрюваного є належною, він впродовж часу дії запобіжного заходу не вчиняв дій, направлених на реалізацію ризиків, перерахованих у ст. 177 КПК.
Отже, на думку захисника, наразі наявні відповідні підстави для зменшення розміру застави до суми 713 700 грн. Тому він просить слідчого суддю змінити підозрюваному запобіжний захід у частині розміру застави.
(2) Позиції сторін кримінального провадження
Захисник ОСОБА_8 підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити. Зазначив, що неодноразово до цього сторона обвинувачення подавала клопотання про застосування/продовження дії запобіжних заходів, які кожного разу були тотожними та містили 5 ризиків. Нещодавно сторона обвинувачення знову звернулась до слідчого судді із клопотанням про продовження строку обов`язків, яке уже містило 2 ризики замість п`яти. Це клопотання задоволено та слідчим суддею продовжено дію обов`язків до 21.01.2022. На цей час дія покладених обов`язків не продовжувалась. На думку захисника, ця обставина свідчить про зменшення встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ст. 177 КПК. Крім цього, виключність обставин, що передбачає вихід за межі встановленого ст. 182 КПК максимального розміру застави, встановленого для тяжкого та особливо тяжкого злочину, перестала існувати у зв`язку з не продовженням строку дії обов`язків. За твердженням адвоката, за час дії запобіжного заходу підозрюваний продемонстрував належну поведінку, яка додатково свідчить про необхідність зменшення розміру застави.
Адвокат ОСОБА_6 також звернув увагу слідчого судді на ту обставину, що прокурор відмовилась від звернення із клопотанням про продовження строку дії додаткових обов`язків. Вбачає у цьому «мовчазну згоду» прокурора із відсутністю ризиків та інших підстав для продовження строку дії запобіжного заходу. На думку захисника, ця обставина повністю нівелює ризики кримінального провадження.
Захисник ОСОБА_7 також підтримав подане клопотання. На думку адвоката, значний розмір застави не виправданий наявністю ризиків кримінального провадження.
Інший захисник ОСОБА_4 вказала, що виконання обов`язків, передбачених ст. 42 КПК, не може забезпечуватись таким значним розміром застави.
Адвокат ОСОБА_5 також підтримав думку інших адвокатів та доводи клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав думку своїх захисників.
Прокурор ОСОБА_9 сказала, що звернення із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, передбачених ст. 194 КПК, є правом, а не обов`язком прокурора. Правовим наслідком закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, є те, що ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються. Обґрунтованість обрання запобіжного заходу у такому розмірі було досліджено як і слідчим суддею, так і судом апеляційної інстанції, які врахували сферу, в межах якої було вірогідно вчинено злочин, майновий стан підозрюваного, ризики кримінального провадження. Відтак, вона просила залишити без розгляду подане клопотання, оскільки у ньому не наведено нових обставин, які не були до цього досліджені слідчими суддями.
(3) Мотиви рішення за результатами розгляду клопотання
Подане адвокатом клопотання не підлягає задоволенню, а запобіжний захід, застосований до підозрюваного ОСОБА_3 зміні, з огляду на таке.
Частиною 1 статті 201 КПК передбачено право підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.
Закон забороняє звернення із таким клопотанням раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею (ч. 5 ст. 201 КПК).
Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом, а, відповідно, особисте зобов`язання найбільш м`яким.
Частина перша ст. 177 КПК визначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (1), знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (2), незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (3), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (4), вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (5).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).
Крім цього, у статті 178 КПК визначений перелік обставин (в т.ч. характеризуючих відомостей про особу), що враховуються при застосуванні запобіжного заходу.
При цьому, п. 19 ч. 1 ст. 7 та ст. 26 КПК визначають засаду диспозитивності, що полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених процесуальним кодексом. Крім цього, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК.
Функціональний та системний способи з`ясування змісту норм права, що регулюють дію запобіжних заходів, вказують на те, що сторона захисту наділена правом звернутися до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу. Втім, чинне законодавство не вимагає від слідчого судді під час розгляду такого роду клопотань проводити заново перевірку підставам, що були покладені в основу рішення слідчого судді, яким до особи було застосовано запобіжний захід, таких як обґрунтованість підозри, ризиків кримінального провадження, обставинам, перерахованим у ст. 178 КПК, тощо, якщо про таку необхідність не зазначає захист у своєму клопотанні.
Необхідно згадати й те, що у слідчого судді відсутні повноваження щодо перегляду рішення про застосування/продовження строку дії запобіжного заходу з питань браку їх вмотивованості. Такі повноваження віднесені до компетенції суду апеляційної інстанції. Відтак, вмотивованість такого рішення у цій ситуації не може ставитись під будь-який сумнів.
Зрештою, зміст названих положень закону у їх взаємозв`язку із загальними засадами кримінального провадження зводять обов`язок слідчого судді під час розгляду такого клопотання до необхідності перевірки обґрунтованості нових обставин, неврахованих слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, що впливають на висновок про необхідність продовження дії такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Керуючись таким трактуванням норм процесуального закону, слідчим суддею буде надано оцінку тим доводам, вказаним у клопотанні сторони захисту, що, на їх думку, свідчать про необхідність зменшення розміру застави.
У своєму клопотанні сторона захисту звертає увагу на такі обставини: (1) закінчення строку дії ухвали слідчого судді про продовження підозрюваному додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, та (2) належна процесуальна поведінка ОСОБА_3 впродовж строку дії запобіжного заходу.
Перша обставина, про яку зазначає сторона захисту, не є підставою для зміни запобіжного заходу.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді від 22.08.2021 до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, із одночасним визначенням застави у розмірі 5 000 658 грн та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.
Як підтвердили під час судового засідання сторони кримінального провадження, за підозрюваного ОСОБА_3 внесено заставу у вказаному розмірі, після чого його звільнено з-під варти та покладено відповідні процесуальні обов`язки.
Ухвалою слідчого судді від 22.10.2021 строк дії покладених обов`язків продовжено на два місяці із розширенням сфери дії одного з них: дозволено підозрюваному вільно пересуватися в межах м. Києва та Київської області.
08.11.2021 слідчим суддею відмовлено у задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу.
10.12.2021 постановлено ухвалу, якою також відмовлено у задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу.
20.12.2021 ухвалою слідчого судді продовжено строком до 21.01.2022 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК, за виключенням обов`язку підозрюваного ОСОБА_3 носити електронний засіб контролю.
Після цього, сторона обвинувачення для продовження строку дії процесуальних обов`язків до слідчого судді не зверталась.
Частина п`ята ст. 194 КПК визначає, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Обов`язки, передбачені, зокрема, частиною п`ятою ст. 194 КПК, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК).
Таким чином, у зв`язку з тим, що строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, відносно підозрюваного закінчився, відповідні обов`язки були скасовані.
При цьому, дія запобіжного заходу застави, ніяким чином не залежить від покладення чи не покладення на підозрюваного додаткових обов`язків, не дублює їх дію. Покладення обов`язків є наслідком застосування запобіжного заходу, вони мають похідний характер і залежать від застосованого запобіжного заходу (його суворості), а не навпаки. При цьому, ч. 5 ст. 194 КПК передбачає, що такі зобов`язання покладаються на підозрюваного додатково для підсилення дії основного запобіжного заходу у вигляді застави з метою забезпечення додаткових гарантій, які покликані запобігти встановленим ризикам кримінального провадження.
У разі закінчення строку дії додаткових обов`язків, підозрюваний (заставодавець) зобов`язаний виконувати загальні обов`язки, передбачені ч. 7 ст. 42 КПК, а також умови, визначені ч. 8 ст. 182 КПК, які слугують підставою для звернення застави в дохід держави частково чи повністю.
Сама ж відмова сторони захисту подати клопотання про продовження строку дії обов`язків не свідчить про відсутність ризиків кримінального провадження чи виключних обставин, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК, які до того ж були встановлені як слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, так і Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду при перегляді судового рішення в апеляційному порядку.
Тому такий довід сторони захисту не заслуговує на увагу.
Інша обставина, про яку стверджує сторона захисту, - це належна процесуальна поведінка підозрюваного впродовж строку дії запобіжного заходу у вигляді застави. Водночас, сама така обставина не свідчить про наявність підстав для зменшення розміру застави.
Виконання покладених обов`язків є обов`язковим для особи, щодо якої вони застосовані, а їх виконання не можна представляти як таке, що залежить від волі підозрюваного і, тим більше, обумовлює зміну запобіжного заходу. Вказана обставина, серед іншого, може свідчити про дієвість запобіжного заходу, співрозмірність розміру застави із ризиками кримінального провадження. Тому зазначені доводи, не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.
Будь-яких нових обставин, що не досліджувались слідчим суддею та не були враховані при застосуванні запобіжного заходу та під час розгляду клопотань про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 , які з`явились у зв`язку з плином часу досудового розслідування, стороною захисту при розгляді цього клопотання не повідомлено.
Отже, наразі відсутні підстави для зміни запобіжного заходу (в т.ч. для зменшення розміру застави) за зазначених у клопотанні сторони захисту доводів.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000060 від 03.02.2021.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст оголошено 01.02.2022 о 17:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1