Справа №639/7222/21
Провадження №1-кп/639/540/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 грудня 2021 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 26.07.2020 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:
На розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000935 від 26.07.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 зазначив, що у кримінальному провадженні угоди не укладались, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України та підстав для його повернення прокурору немає, обвинувальний акт надійшов на розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова з дотриманням правил підсудності, у зв`язку з чим прокурор просить призначити судовий розгляд на підставі вказаного обвинувального акту.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_4 та потерпіла ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні вважали за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Потерпіла ОСОБА_5 подала до суду позовну заяву, в якій просить стягнути з обвинуваченого ОСОБА_7 витрати на лікування у розмірі 48 775,90 грн., матеріальну шкоду у розмірі 210 926,50 грн. та моральну шкоду у розмірі 3 000 000 грн.

Крім цього, під час підготовчого судового засідання потерпіла ОСОБА_5 заявила клопотання, в якому просить заборонити вчиняти (накласти арешт) будь-які дії з частиною квартири, яка зареєстрована за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше його прізвище було ОСОБА_8 , яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та зареєстровано за ним на підставі свідоцтва про право власності на житло від 05.04.1995р. № НОМЕР_1 , з метою забезпечення виконання рішення суду про відшкодування шкоди, завданої ДТП від 25.07.2020 року.

У судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_4 та потерпіла ОСОБА_5 підтримали клопотання про накладення арешту на вказане майно.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання щодо накладення арешту на частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , лише в тій частині, яка належить на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Під час підготовчого судового засідання захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 проти задоволення клопотання потерпілої ОСОБА_5 про арешт майна заперечували, оскільки вказана квартира перебувала в спільній сумісній власності 3 (трьох) співвласників: обвинуваченого ОСОБА_7 , його матері та бабусі, яка померла. Накладення арешту на майно є неспівмірним заходом та призведе до порушення прав інших співвласників, які не є учасниками цього кримінального провадження.

Інших заяви чи клопотань захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 під час підготовчого судового засідання не заявляли.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у підготовчому судовому засіданні, суд приходить до висновку про необхідність закінчення підготовчого провадження і можливість призначення судового розгляду, виходячи з таких обставин.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1 - 4, 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом під час підготовчого судового засідання не встановлено.

Кримінальне провадження підсудне Жовтневому районному суду м. Харкова.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. п. 4 - 8, 10 ч. 1 та ч. 2 ст. 284 КПК України, не встановлено.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Таким чином, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000935 від 26.07.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Пред`явлена потерпілою ОСОБА_5 позовна заява про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням, відповідає вимогам ст.ст. 127, 128 КПК України, ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про можливість прийняття до розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні.

Щодо клопотання потерпілої ОСОБА_5 про накладення арешту на майно, суд приходить до наступних висновків.

З відповіді КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» №6691/04-08/21 встановлено, що за наявними архівними матеріалами, реєстрація права спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 станом на 31.12.2012 проведена КП «ХМБТІ» Харківської міської ради за ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 05.04.1995, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, р. №4-95-51572.

Крім цього встановлено, що 16.06.2007 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції складено актовий запис про зміну прізвища з ОСОБА_8 на ОСОБА_7 .

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Разом із цим, при поданні клопотання про забезпечення позову потерпіла ОСОБА_5 посилається на норми ст. 151-154 ЦПК України, однак арешт майна у кримінальному провадженні накладається за правилами, передбаченими ст. 170-173 КПК України.

Таким чином, клопотання про арешт майна має відповідати вимогам ст. 171 КПК України, а також має містити спосіб арешту майна та визначення конкретного майна (частки майна), на яке цивільний позивач просить накласти арешт.

Згідно з ч. 12 ст. 170 КПК України, заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Разом із цим, в поданому клопотанні позивачем ОСОБА_5 заявлено вимогу: «заборонити вчиняти (накласти арешт) будь-які дії з частиною квартири, яка зареєстрована за відповідачем ОСОБА_7 , та знаходиться у АДРЕСА_1 », тобто фактично не конкретизовано спосіб арешту майна.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, клопотання цивільного позивача ОСОБА_5 про арешт майна не відповідає вимогам статті 171 КПК України, у зв`язку з чим вказане клопотання підлягає поверненню цивільному позивачеві, встановивши строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 128, 129, 170 - 172, 314, 315, 316 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 26.07.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на 24 грудня 2021 року о 14 годині 00 хвилин в приміщенні суду за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях 45, в залі судового засідання №2.

Відповідно до вимог ст. 31 КПК України проводити судовий розгляд кримінального провадження суддею одноособово.

Здійснювати судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати учасників судового провадження: прокурора, потерпілу ОСОБА_5 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 .

Прийняти до розгляду у кримінальному провадженні №0000935 від 26.07.2020 року цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 до ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Копію позовної заяви вручити цивільному відповідачеві ОСОБА_7 .

На підставі статті 178 ЦПК України запропонувати відповідачу у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали та копії позовної заяви надіслати одночасно:

- суду відзив на позовну заяву, всі письмові та інші докази, що підтверджують заперечення проти позову;

- позивачу копію відзиву та доданих до нього документів;

- відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити справу за наявними матеріалами.

На підставі ч. 3 ст. 172 КПК України клопотання ОСОБА_5 про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову повернути цивільному позивачеві ОСОБА_5 , встановивши строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1