Справа №:755/1620/22
Провадження №: 1-кс/755/359/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" лютого 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР,

за участю:

адвоката ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з вказаною скаргою, в якій просить зобов`язати слідчого Дніпровського УП ГУ НП м. Києві виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести відповідні відомості до ЄРДР за його заявою.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Слідчий Дніпровського УП ГУ НП м. Києві, не з`явився, про час і дату судового засідання повідомлявся належним чином, причини не явки не повідомив.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів скарги, 27.01.2022 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського УП ГУ НП м. Києві з повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 383, ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 375 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як визначено у ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Згідно ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, ст.ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналізуючи зміст повідомлення адвоката ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 383, ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 375 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що воно містить, зокрема, загальні відомості та суб`єктивну оцінку дій судді і не містить викладу обставин про вчинення кримінальних правопорушень, а її зміст фактично зводиться до непогодження з прийнятим судовим рішенням. Крім цього, адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що фактично не погоджується із рішення судді про накладення арешту на майно, яке, на його думку, є завідомо неправосудним, у той же час, адвокат ОСОБА_3 стверджує, що механізму оскарження вказаного рішення не передбачено, оскільки ні він, не особа, яку він представляє, не являються учасниками вказаного кримінального провадження, в межах якого було накладено арешт, а тому скаржник і був змушений звернутись до Дніпровського УП ГУ НП м. Києві із повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Стаття 126 Конституції України гарантує незалежність і недоторканність суддів. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Зважаючи на те, що повідомлення Чабанова про злочин містить у собі також відомості із непогодженням із судовим рішенням, що нерозривно пов`язано із, на його думку, діями інших осіб, правові підстави для внесення відомостей за повідомленням адвоката ОСОБА_3 від 27.01.2022 року до ЄРДР відсутні.

Аналізуючи викладене, скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, є необґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 214, 303, 305, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя