справа № 208/1423/22
№ провадження 1-кс/208/353/22
УХВАЛА
Іменем України

02 березня 2022 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України в межах кримінального провадження № 0000162 від 01.03.2022 року, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Шахти Перевальського району Луганської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз - 23.08.2012 р. Станично-Луганським районним судом Луганської області за ч. 4 ст. 187 КК України до 11 років позбавлення волі з конфіcкацією всього особистого майна, звільнений 19.04.2020 року по відбуттю строку покарання, -

встановив:
До Заводського районного суду м. Дніпродзержинська надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в якому слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_5 незаконно придбав у невстановлені під час досудового розслідування дату і час, в невстановленому під час досудового розслідування місці, через невстановлену особу зброю, а саме пістолет Макарова, два магазина та двадцять один патрон без відповідного дозволу та у невстановлений під час досудового розслідування дату і час, переніс до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де почав незаконно зберігати вищевказаний пістолет та бойові припаси до моменту проведення огляду місця події.

В ході проведення огляду місця події, 01.03.2022, в період часу з 11:24 год. до 12:04 год., співробітниками поліції за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено пістолет (із номером на затворі та рамі № НОМЕР_1 ), 2 магазини та 21 патрон. Відповідно до висновку судової експертизи зброї №СЕ-19/104-22/2-жБЛ від 02.03.2022, вилучений пістолет відноситься до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї, в конструкцію якого було внесено зміни, а саме: штатний ствол замінений на саморобний нарізний ствол, відповідно, даний пістолет придатний для проведення пострілів 9-мм пістолетними патронами до пістолета Макарова (ПМ). Два магазина виготовлені промисловим способом та є частинами вогнепальної зброї змінними магазинами до 9-мм пістолетів Макарова (ПМ). Двадцять один патрон є бойовими припасами та придатні до стрільби.

На переконання слідчого, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, не має постійного місця роботи та заробітку, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, посилаючись на обставини, викладені в ньому та просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначив, що повідомлена підозра є підтвердженою зібраними доказами у їх сукупності. Враховуючи підстави, зазначені у ст. 194 КПК України, наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде відповідати меті застосування запобіжного заходу та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, уважаючи, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Свідок ОСОБА_7 , будучи письмово попереджена про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України та обізнана з приписами ст. 63 Конституції України, пояснила суду, що з ОСОБА_5 познайомилась в 2018 році, з 2020 року вони проживають однією сім`єю. Зазначила, що як людина ОСОБА_5 хороший. Так, їй відомо, що він раніше судимий, але він виправився. Про наявність зброї вдома вона не знає, хто і коли приніс її додому, їй не відомо. Також показала, що ОСОБА_5 майже весь час знаходиться вдома, нікуди не ходить. Надала свою згоду на те, щоб ОСОБА_5 в її квартирі перебував під домашнім арештом.

Захисник заперечував проти застосування такого заходу як тримання під вартою, оспорювала наявність даних на підтвердження обґрунтованості підозри, наявність реальних ризиків, вважаючи клопотання слідчого необґрунтованим. На обґрунтування своєї позиції зазначила, що ОСОБА_5 з 2020 року проживає в м.Кам`янське з цивільною дружиною, неофіційно працює. Просила суд обрати інший запобіжний захід у виді домашнього арешту, вказуючи на наявність міцних соціальних зв`язків та відсутність ризиків, на які посилався слідчий у своєму клопотанні. У разі обрання судом запобіжного заходу у виді тримання під вартою просила застосувати до підозрюваного мінімальний розмір застави, враховуючи матеріальний стан його родини.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, просив суд обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зазначаючи, що наміру переховуватися від органу досудового розслідування не має. Провину не заперечував, визнав, що дійсно мав пістолет, на вимогу поліцейського добровільно видав зброю.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що у провадженні СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000162 від 01.03.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 01.03.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами: показаннями свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання, висновком експерта та іншими матеріалами.

Разом з тим, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів викладених стороною обвинувачення та стороною захисту слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Як вбачається з поданого до суду клопотання, то його зміст взагалі не містить обґрунтування на підтвердження існування обставин, визначених п.3 ч.1 ст.194 КПК України.

У своєму клопотанні слідчий зазначає, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти зазначеним ризикам, переховування від органу досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, доказів того, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу слідчому судді не надано. Твердження з приводу існування такого ризику є лише припущеннями слідчого.

При цьому ризик переховування від органів досудового розслідування та суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого застосування покарання та під впливом можливого тягаря призначення такого покарання у майбутньому.

Аналізуючи наведене вище, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання разом з цивільною дружиною, працює, хоч і неофіційно, та інші дані, що характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено що інший запобіжний захід не здатний забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Європейський суд з прав людини у Рішенні від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України», Рішенні від 29.09.2011 року у справі «Третьяков проти України», Рішенні від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що такий вид запобіжного заходу, як домашній арешт з забороною цілодобово покидати місце свого проживання, зможе запобігти спробам підозрюваного ухилитись від слідства та суду та забезпечить його належну процесуальну поведінку. Керуючись ст. 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати в межах кримінального провадження № 0000162 від 01.03.2022 року до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із покладенням на нього обов`язків:

1. Цілодобово не залишати квартиру АДРЕСА_2 .

2. Прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, залежно від стадії кримінального провадження.

3. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

4. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5. Носити електронний засіб контролю.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити до 29 квітня 2022 року включно.

В іншій частині клопотання слідчого - відмовити.

Згідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України, негайно доставити підозрюваного ОСОБА_5 до місця проживання під домашнім арештом і звільнити його з-під варти.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного. Орган поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1