Справа № 308/2025/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000007 про застосування відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Хащів, Турківський району, Львівської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина Російської Федерації, працюючого приватним підприємцем, одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.191 КК України,

запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, яке погоджене з прокурором, та доданих до нього матеріалів слідує, що ФОП ОСОБА_5 будучи службовою особою, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з корисливих мотивів, тобто з метою протиправного особистого збагачення, у період з 31.07.2019 року по 27.08.2019 року, виконуючи на підставі договору підряду № 413 від 31.07.2019 року, укладеного між ним та Квартирно-експлуатаційним відділом м.Мукачево Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України, роботи по об`єкту «Реконструкції благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 », за попередньою змовою з фізичною особою-підприємцем - інженером технічного нагляду ОСОБА_7 , посадовими особами Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України та фізичною особою-підприємцем інженером технічного нагляду, заволоділи бюджетними коштами, виділеними на Реконструкції благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 , на загальну суму 200 821,00 грн. за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , будучи фізичною особою-підприємцем, 31 липня 2019 року уклав з Квартирно-експлуатаційним відділом м. Мукачево Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України договір підряду №413 по виконанню робіт по об`єкту: «Реконструкція благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 », відповідно до умов якого ФОП ОСОБА_5 взяв на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту: «Реконструкція благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 » за ціною 1 442 035, 00 гривень.

В подальшому, ОСОБА_5 , діючи умисно, в попередній злочинній змові з фізичною особою-підприємцем - інженером технічного нагляду ОСОБА_7 , якому відповідно до договору №423 від 07.08.2019 доручено ведення технічного нагляду при проведенні робіт на об`єкті «Реконструкція благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 », посадовими особами Квартирно-експлуатаційного відділу м. Мукачево Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України (встановлюється причетність), фізичною особою підприємцем, якій згідно договору №420 від 05.08.2019 доручено проведення авторського нагляду за проведенням робіт на об`єкті «Реконструкція благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 », усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, 27 серпня 2019 року склав акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №2 за серпень 2019 року по об`єкту: «Реконструкція благоустрою території військового містечка № НОМЕР_1 АДРЕСА_2 », шляхом внесення неправдивих відомостей, зокрема у «відділі 3. Відновлювальні роботи по теплотрасі Тип ІІІ асфальтобетон», тобто обсяги робіт та витрати по реконструкції, які фактично не були виконані, а саме: «Виправлення профілю щебеневих основ із додаванням нового матеріалу товщ.7 см.», «Улаштування покриття товщиною 4 см. з гарячих асфальтобетонних сумішей вручну з ущільненням самохідними котками», «На кожні 0,5 см. зміни товщини шару додавати або виключати до норми 2318-42-5», «Розлив бітумної емульсії (-0,1л/м2,)», «Емульсія бітумна дорожна», «Суміші асфальтобетонні гарячі і теплі [асфальтобетон щільний] (дорожній) (аеродромні), що застосовуються у верхніх шарах покриттів, дрібнозернисті, тип Б, марки 2», який завірив своїм підписом та печаткою.

Після цього, 27.08.2019 року, ОСОБА_5 , бажаючи довести свій злочинний намір до кінця та незаконно отримати в своє розпорядження бюджетні кошти, передав складений та підписаний акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №2 за серпень 2019 року із внесеними до нього неправдивими відомостями, фізичній особі-підприємцю - інженеру технічного нагляду ОСОБА_7 , який здійснював технічний нагляд за виконанням робіт по даному об`єкту.

На підставі складених ОСОБА_5 та завірених ОСОБА_7 , й іншими особами (причетність яких встановлюється) фіктивних документів, Мукачівським управлінням ДКС України в Закарпатській області перераховано на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_8 грошові кошти, як оплата послуг за виконані будівельні роботи зазначені акті приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №2 за серпень 2019 року.

Отже, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , іншими особами (причетність яких встановлюється), діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з корисливих мотивів, тобто з метою протиправного особистого збагачення, шляхом внесення до офіційних документів неправдивих відомостей, заволодів бюджетними коштами на загальну суму 200 821,00 гривень.

За таких обставин, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч.3 ст.191 КК України, заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

27.01.2022 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України - заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Наявність обґрунтованої підозри, повідомленої стороною обвинувачення ОСОБА_5 підтверджується наступними зібраними матеріалами досудового розслідування, а саме: показам свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , висновками судових експертиз, рухом коштів по рахунках та іншими матеріалами кримінального провадження, копії яких додані до матеріалів вказаного клопотання.

При цьому, слід зауважити, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На думку сторони обвинувачення докази, які зібрані на даному етапі слідства в достатній для обрання запобіжного заходу мірі обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого діяння.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1.Переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Злочин, який інкримінують ОСОБА_5 є тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вищевказані обставини, а також той факт, що Закарпатська область межує з чотирма країнами Європейського союзу, а саме: Румунією, Угорщиною, Словацькою Республікою та Республікою Польща, дають підстави вважати, що останній усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого злочину, може переховуватися від органу досудового розслідування та має реальні можливості покинути територію України з цією метою, як і в межах пункту пропуску через державний кордон України так і поза межами таких, а також переховуватись на території України.

2. Незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні.

ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, які вже встановлені, а саме, свідка ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та тих, що будуть встановлені, для зміни ними показань на його користь, а тому будучи на волі він зможе здійснити підкуп чи застосувати насильство до учасників процесу, тобто наявний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім цього, ОСОБА_5 з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження, зможе вступати у поза процесуальні відносини із свідками, які будуть встановлені та експертами, тим самим схиляти їх до зміни даних слідству показань.

Аналогічним чином ОСОБА_5 зможе впливати і на понятих, які вже залучені у даному кримінальному провадженні при проведенні слідчих дій.

Це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких.

3. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Знаходячись без застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання.

4. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Так, залишаючись без запобіжного заходу, ОСОБА_5 надалі матиме можливість вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.

Крім цього, враховуючи спосіб вчинення кримінального правопорушення, наявні підстави вважати, що останній може вдатися до вчинення аналогічних кримінальних правопорушень.

Таким чином, підставою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність вищевказаних ризиків.

З огляду на викладене, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, у період з 20 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, терміном на два місяці, з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечили проти задоволення внесеного слідчим клопотання. Проте, адвокат просив встановити заборону його підзахисному покидати житло у період з 22 год. по 06 год., оскільки ОСОБА_5 працює поза межами міста і доїзди додому інколи займають певний час.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, який відповідно до вимог ст.12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Наявність обґрунтованої підозри, повідомленої стороною обвинувачення ОСОБА_5 підтверджується наступними зібраними матеріалами досудового розслідування, а саме: показам свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , висновками судових експертиз, рухом коштів по рахунках та іншими матеріалами кримінального провадження, копії яких додані до матеріалів вказаного клопотання.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за ч. 3 ст. 191 КК України, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, вік підозрюваного та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, який є одружений, працює приватним підприємцем, наявність у підозрюваного постійного місця реєстрації (проживання) за адресою: АДРЕСА_1 , майновий стан підозрюваного, раніше не судимий (згідно з поданим клопотанням).

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя вважає доведеними під час розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 та суворість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим, що оцінені в сукупності з даними про особу підозрюваного.

Враховуючи наведене та фактичні обставини кримінального провадження, характер діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи, чим домашній арешт у нічний період доби, можуть бути недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування відносно ОСОБА_5 саме такого запобіжного заходу, як домашній арешт у нічний період доби, без застосування електронних засобів контролю строком на два місяці, призведе до виконання завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.5 ст.194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; у період з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин не відлучатися з місця його фактичного проживання: АДРЕСА_1 ; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 без дозволу слідчого, прокурора чи суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Хащів, Турківський району, Львівської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина Російської Федерації, працюючого приватним підприємцем, одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.191 КК України, - запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю, строком на два місяці до 25.03.2022 року, заборонивши залишати місце проживання, у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- у період з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин не відлучатися з місця його фактичного проживання: АДРЕСА_1 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 без дозволу слідчого, прокурора чи суду,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1