465/8181/21
1-кс/465/2124/21
У Х В А Л А
Іменем України

18.10.2021 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання ст.слідчого СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000256 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України відносно ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

встановив:
18 жовтня 2021 року слідчий за погодженням із прокурором звернулася до слідчого судді Франківського районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 11.10.2021 близько 22:00 год. ОСОБА_6 , перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , у ході раптово виниклого конфлікту із ОСОБА_8 , на грунті особистих неприязних відносин, які виникли раптово, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, спрямованого на позбавлення життя іншої людини, суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, використовуючи розкладний ніж, який належав ОСОБА_8 та який ОСОБА_6 тримав у правій руці, умисно наніс потерпілому ОСОБА_8 близько семи ударів в область грудної клітки, шиї та голови, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, а саме проникаючі ножові поранення на передній поверхні грудної клітини, відкриті рани передньої стінки грудної клітки та травму серця, внаслідок чого наступила смерть потерпілого ОСОБА_8

17 жовтня 2021 року, в межах досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні, слідчим складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, яке йому вручено.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних у даному кримінальному провадженні доказів, а саме: рапортом про виявлення трупа ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 16.10.2021, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 16.10.2021, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом слідчого експерименту з ОСОБА_6 в ході якого останній вказав всі обставини вчиненого злочину та визнав повністю свою вину у вчиненні умисного вбивсва ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , заявою про вчинення злочину, поданою до ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області особисто ОСОБА_6 , під час проведення яких останній визнав свою вину у вчиненні умисного вбивсва ОСОБА_8 , та іншими матеріалами кримінального провадження.

Також у клопотанні зазначається, що у слідства є достатні та обгрунтовані підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ризик, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суттєвим є ризик можливого незаконного впливу ОСОБА_6 на потерпілих, свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, оскільки такі стали відомі підозрюваному у зв`язку з наданням слідчому судді матеріалів для обґрунтування підстав тримання ОСОБА_6 під вартою, оголошенням їх у судовому засідання.

Також слідчий вказує в поданому клопотанні, що суттєвим є ризик можливого незаконного знищення, спотворення, переховування речових доказів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Прокурор та слідчий підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав викладених у ньому. Прокурор просив при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого проти життя та здоров`я особи, що призвело до загибелі людини.

Захисник заперечила щодо задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати більш м`який запобіжний захід, оскільки відсутні ризики, передбачені ст.177 КПК України. При чому просила врахувати, що ОСОБА_6 свою вину визнав, сприяв слідству в розкритті кримінального правопорушення.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Ознайомившись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання, про те частково з огляду на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000256 від 16.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

17.10.2021 року ОСОБА_6 у відповідності до ст.ст. 40, 42, 276, 277, 278, КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Так, ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що відповідно до ст. 183 КПК України не перешкоджає застосуванню до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних у даному кримінальному провадженні доказів, а саме: рапортом про виявлення трупа ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 16.10.2021, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 16.10.2021, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом слідчого експерименту з ОСОБА_6 в ході якого останній вказав всі обставини вчиненого злочину та визнав повністю свою вину у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , заявою про вчинення злочину, поданою до ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області особисто ОСОБА_6 ,

Від так, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

На переконання сторони обвинувачення, у цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експертів у цьому ж кримінальному провадженні.

Щодо ризику незаконного впливу на учасників кримінального провадження слід зазначити наступне.

Оскільки під час первинного огляду трупа експертом не було виявлено видимих ознак насильницької смерті, а матеріалами клопотання підтверджується, що в ході проведення судово-медичної експертизи ЛОБСМЕ все ж таки були виявлені колото-різані рани грудної клітки, які вказують на насильницьку смерть ОСОБА_8 .

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.3 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме незаконного впливу на експертів у цьому кримінальному провадженні. Такий вплив можливий на інших учасників кримінального провадження, яким відомі обставини даного кримінального правопорушення.

Щодо ризику переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя вважає такий ризик на момент розгляду даного клопотання доведеним, та враховує ті обставини, що ОСОБА_6 не повідомив правоохоронні органи про дану подію, яка була зафіксована через чотири дні після смерті ОСОБА_8 .

Слід зазначити, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia № 71362/01 від 21.07.2003), суд зазначив, що при визначенні ризику переховування обвинуваченого від правосуддя потрібно враховувати особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення (іншого злочину) то слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_6 притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.101 КК України (в редакції 1960 року), проте в силу ст.89 КК України є не судимий.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує показання дані дружиною ОСОБА_6 ОСОБА_9 , в яких вона пояснила, що чоловік неодноразово вчиняв сімейні конфлікти вдома, часто піднімав на неї руку, принижував, погрожував її вбити, а останнім часом, за її словами, боялася за своє життя.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що підозрюваний ОСОБА_6 зареєстрований разом з дружиною та сином за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчий суддя погоджується із думкою прокурора та слідчого, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю необхідним застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 30 днів, який є необхідним та достатнім для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК слідчий суддя має право при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого проти життя та здоров`я особи, що призвело до загибелі людини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 183, 193-194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання ст.слідчого СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000256 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України відносно ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, до 16 листопада 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1