ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3872/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
адвоката ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровськ, громадянин України, українець, не одружений, має одну дитину, з середньою освітою, працює не офіційно кухарем, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, раніше не судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0002767 від 23.09.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
25 вересня 2021 року слідчий Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з процесуальним керівником ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002767 підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 185 КК України.

Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, захисника, прокурора та слідчого встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 184 КПК України.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що групою слідчих слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0002767 від 23.09.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.09.2021 близько 12 год. 38 хв., ОСОБА_6 вступив в попередню злочинну змову з ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , спрямовану на таємне викрадення чужого майна поєднане з проникненням у сховище та обрали об`єктом свого злочинного посягання майно, що перебувало в камері схову №2, (сховищі), що розміщена в магазині «Novus» за адресою: АДРЕСА_3 , та належить ОСОБА_8 , де остання їх тимчасово зберігала.
Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом пошкодження дверей камери схову, відкрили їх, таким чином проникнули всередину камери схову №2 (сховище).
Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, діючи умисно, протиправно, за попередньою змовою групою осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 знаходячись у приміщенні магазину «Novus» розташованого за адресою: м. Київ, вул. А. Ахматової 49, таємно викрали із камери схову №2 (сховища) наступне майно: дитячу «Тріко Сукні-Туніки», вартістю 400 грн. 00 коп.; дитячу толстовку «Трикотажні Толстовки», вартістю 330 грн. 00 коп.; дитячі брюки «Трикотажні Брюки-Бри», вартістю 129 грн. 00 коп.; дитячий кардиган «Тріко Кофтини-Жакети», вартістю 330 грн. 00 коп.; дитячий комплект одягу (штани та кофта) «Akcesoria Do Dekorac», вартістю 310 грн. 00 коп.; дитячі брюкм «Трикотажні Брюки», вартістю 350 грн. 00 коп.; дитячу футболку «Трикотажні Боді-Футб», вартістю 370 грн. 00 коп.; дитячі брюки «Трикотажні Брюки», вартістю 340 грн. 00 коп.; дитячу футболку «Трикотажні Боді-Футб», вартістю 360 грн. 00 коп.; дитячий рюкзак, вартістю 200 грн. 00 коп.; дитячу майку «lingnangua», вартістю 40 грн. 00 коп.; дитячу футболку «vitmo», вартістю 40 грн. 00 коп.; дитячі шорти жовтого кольору, вартістю 60 грн. 00 коп.; дитячу майку «Donella», вартістю 40 грн. 00 коп.; дитячу сукню рожевого кольору, вартістю 250 грн. 00 коп.
У подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили ОСОБА_8 матеріального збитку на загальну суму 3549 грн. 00 коп.
В подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили ОСОБА_8 матеріального збитку на загальну суму 3549 грн. 00 коп.
Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється таємному викраденні чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, поєднаним з проникненням у сховище, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 22.09.2021; протоколом огляду місця події від 22.09.2021; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 23.09.2021; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 23.09.2021; Протоколом огляду місця події від 24.09.2021; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.09.2021; Протоколом обшуку від 24.09.2021; Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24.09.2021; Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 24.09.2021; Протоколом затримання ОСОБА_6 від 24.09.2021; Протоколом затримання ОСОБА_7 від 24.09.2021; Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 24.09.2021; Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 24.09.2021; Іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Також слідчий посилається на ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 обізнаний в мірі покарання та усвідомлює, що за даний злочин передбачене покарання у вигляді реального позбавлення волі строком до шести років, а також останній не має міцних соціальних зв`язків, що спонукатиме його до переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інший злочин, оскільки ОСОБА_6 не має постійного місця проживання та роботи, а також засобів для власного забезпечення, у зв`язку з цим останній продовжуватиме свій злочинний шлях для отримання власної вигоди; незаконно впливати на свідків або потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. Свідки та потерпілий у цьому ж кримінальному провадженні надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них.
Підозрюваний пояснив, що вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає та не має наміру приховатись від органів досудового розслідування. Підозрюваний зазначив про те, що не одружений, має дитину, працює не офіційно кухарем, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає у м. Києві. Просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації.
Захисник заперечив про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у такому вигляду, обґрунтувавши тим, що ризики зазначені у клопотанні не обґрунтовані, підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування, у зв`язку із чим, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем реєстрації.
Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступні обставини.
Відповідно до ч. ч. 2, 3, 4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Сукупність зібраних органом досудового розслідування доказів поза розумним сумнівом доводить причетність ОСОБА_6 до інкримінованого йому злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Згідно протоколу допиту підозрюваного останній у скоєному зізнався повністю. Вказане ОСОБА_6 підтвердив у судовому засіданні.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).
Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.
При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).
Як встановлено судом, ОСОБА_6 уродженець м. Дніпропетровськ, громадянин України, українець, не одружений, має дитину, з середньою освітою, працює не офіційно кухарем, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, раніше не судимий.
Відомості про анкетні дані підозрюваного, які б надавали негативну характеристику останньому, матеріли клопотання не містять.
Разом з тим, у разі визнання підозрюваного винним, ймовірним є можливе застосування до підозрюваного покарання у виді реального позбавлення волі, отже тому рівень ризику втечі хоч і не має високого ступеня, проте має місце.
Наявність ризику того, що підозрюваний, може незаконно впливати на свідків з метою зміни ними показів та уникнення кримінальної відповідальності, не може бути визнано на даній стадії процесу, оскільки прокурор не надав суду належного обґрунтування, яке б давало підстави достовірно припускати ймовірність його існування (Jarzynski проти Польщі, § 43).
Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).
Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).
Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).
Згідно ч.ч. 1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи наявність у підозрюваного, міцних соціальних зв`язків, постійного місця реєстрація, який у свою чергу добровільно з`явився на розгляд вказаного клопотання вину у вчиненні кримінального правопорушення не заперечує, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного під вартою, не є доцільним для забезпечення кримінального провадження. Прокурором не доведено, що наявність ризику втечі має надзвичайно високий ступінь, а інші ризики, як встановлено в судовому засіданні, відсутні.
Отже, слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, буде достатньо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час та вважає такий захід буде пропорційним до легітимної мети запобіжного заходу, а також забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, для повного тимчасового контролю, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_6 на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання, утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 206, 369-372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
У задоволені клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічній час з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_6 , на підставі ч. 5 ст.194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання, утримуватись від спілкування з потерпілою, свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання ним покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Визначити строк дії ухвали до «22» год. «40» хвил. 21 листопада 2021 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: