УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Вірменія, громадянина Вірменії, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002330 від 06.07.2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України у кримінальному провадженні №0002330 від 06.07.2021 року.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження №0002330 від 06.07.2021 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
11 жовтня 2021 року відповідно до вимог ст.208 КПК України,
ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
12 жовтня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, а саме: що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий або особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства.
Також, клопотання обґрунтоване тим, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється тим, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у зв`язку із чим слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання ризикам, передбачених ст.177 КПК України.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вважаючи ризики, на які посилається прокурор, надуманими, оскільки підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності та позитивно характеризується. Щодо повідомлення про підозру, зазначив, що вона є необґрунтованою та такою що не містить належних доказів щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованого йому правопорушення. Враховуючи викладене, просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією від суспільства.
Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, додатково долучені в судовому засіданні документи, дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002330 від 06.07.2021 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
11 жовтня 2021 року відповідно до вимог ст. 208 КПК України,
ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
12 жовтня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 віл 06.09.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 23.09.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 23.09.2021 року; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 28.09.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 від 20.09.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.09.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 20.09.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 28.09.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.09.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.09.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 від 20.09.2021 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.09.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 від 11.10.2021 року; протоколами проведення негласних слідчих розшукових дій; протоколами обшуку від 11.10.2021 року; протоколом огляду місця події від 11.10.2021 року; протоколом затримання ОСОБА_5 від 11.10.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11.10.2021 року, іншими матеріалами в їх сукупності.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.
При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2
ст.187 КК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.
Аналізуючи питання зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_5 , який є громадянином іншої держави, постійного місця проживання в Україні не має, не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання, яке може бути призначене, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин.
Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань, які обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинені злочини, не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначає розмір застави ОСОБА_5 , оскільки останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, з застосуванням насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Враховуючи викладене, керуючись 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 09 грудня 2021 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя