ЄУН №389/43/22
Провадження №1-кс/389/8/22
У Х В А Л А
іменем України

17 січня 2022 року місто Знам`янка
Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , 06 січня 2022 року в порядку ст.303 КПК України, звернувся до суду з даною скаргою, яку обгрунтувала тим, що 31 грудня 2021 року за №0-54 у поліції смт Олександрівка Кіровоградської області була зареєстрована її заява про неправомірні, протиправні злочини слідчих, які впродовж з 2015 року по 2021 рік свідомо покривали злочини грамадян ОСОБА_4 та її матері ОСОБА_5 , та які маючи зв`язки в поліції та прокуратурі чинили протиправні дії по відношенню до її батьків. На сьогоднішній день слідчі, прокурори її свідомо не допитують по кримінальних провадженнях тяжких злочинах, які призвели до смерті громадян України, покривають злочини та злочинців. ДБР у місті Миколаєві також покриває злочини слідчих. Слідчий ОСОБА_6 30 грудня 2021 року на бодікамеру в фойе чергової частини повідомив її, щоб вона прибула до нього у слідчий відділ в слідуючий 2022 рік, потім він буде її допитувати. В той самий день з неї також знущалися і слідчі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 взагалі по кримінальному провадженню не виходять до неї, не надають відповіді. Якщо б була реакція начальника поліції ОСОБА_9 такого безладу і знущання та покривання злочинів не відбувалося б впродовж 2015 2021 років. За вказаного просить: визнати протиправною бездіяльність посадових осіб відділу поліції №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР згідно поданої нею заяви від 31 грудня 2021 року; зобов`язати протягом 24 годин занести заяву в ЄРДР згідно злочинів описаних у вказаній заяві.

У судове засідання, скаржник ОСОБА_3 повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, буль-які заяви чи клопотання від неї не надходили.
Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини, як джерело права. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У рішенні ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (1989) вказано, що сторона зобов`язана «демонструвати готовністьбрати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». Також, Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Слідчим суддею вжито усі належні заходи щодо повідомлення ОСОБА_3 про час, дату і місце розгляду заяви, остання була обізнана про розгляд заяви та мала, за бажанням, об`єктивну можливість особисто прийняти участь при розгляді заяви або завчасно повідомити про причини своєї неявки з посиланням на належні докази цього, однак не скористалася своїми правами.
З метою дотримання загальних засад кримінального провадження, передбачених ч.1 ст.7 КПК України, зокрема дотримання розумності строків розгляду даної скарги, враховуючи, що зі скаргою ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді 06 січня 2022 року, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги за відсутності скаржника.
Представник відділу поліції №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Відсутність останнього не є перешкодою для розгляду скарги в силу положень ч.3 ст.306 КПК України.

Даючи оцінку вимогам скаржника викладеним у скарзі щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ст.24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Так, відповідно до частини 1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Отже, критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

За відсутності у заявах чи повідомленнях конкретних даних про ознаки кримінального караного діяння вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що не позбавляє заявника права, у разі встановлення вищевказаних ознак, повторно звернутися із належним чином оформленою заявою до відповідного правоохоронного органу, до компетенції якого відноситься розслідування виявленого злочину.

Не зважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, але виходячи з положень ч.5 ст.214 КПК України, змісту таких відомостей має бути надана належна оцінка.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві або повідомленні, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

В даному контексті також варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Аналіз положень ст.214 КПК України, дозволяє дійти висновку, що реєстрація інформації із заяв і повідомлень, які хоча і містять назву «про вчинення кримінального правопорушення» не безальтернативною і автоматичною, оскільки в такому випадку здійснення судового контролю слідчим суддею без оцінки ним доводів, викладених в заяві про вчинення кримінального правопорушення не буде вважатись ефективним.

Оскільки, в чинному законодавстві не передбачено порядок проведення попередньої дослідчої перевірки повідомленої інформації на предмет наявності складу злочину, цю функцію фактично виконує слідчий суддя, розглядаючи скарги, подані в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України. Необхідність аналізу слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення обумовлена тим, що як правило, частина повідомлень про кримінальні правопорушення взагалі не містить відомостей про ознаки злочину, а лише вказує на інші правопорушення (адміністративні, дисциплінарні, тощо). При цьому, слідчий суддя не повинен підміняти собою одну зі сторін кримінального провадження щодо ініціювання питання про збирання, отримання доказів або їх забезпечення, оскільки це не відповідатиме критеріям ефективності здійснення судового контролю у кримінальному провадженні. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 31 грудня 2021 року до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області, подала заяву про вчинення злочину, в якій просила: занести заяву в ЄРДР по факту зловживання владою начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 , покривання ним злочинів слідчих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Собко, які тривалий час не виконують рішення іменем України, покривають злочини та злочинців; занести заяву в ЄРДР за зловживання владою слідчим ОСОБА_6 .

На обгрунування заяви вказала, що слідчий ОСОБА_6 та інші слідчі під пильним спостереженням начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 , ДБР у місті Миколаєві, процесуальних прокурорів у змові з прокурорами ДБР, свідомо покриває злочини та злочинців у кримінальній справі де вона являється потерпілою. Покриваючи злочини слідчого останні у свою чергу, також вчиняють злочини, зраджуючи Конституції України на Законам. Про дії слідчих вона неодноразово повідомляла на лінію «102».

Відомості про вчинення злочину на підставі поданої ОСОБА_3 заяви від 31 грудня 2021 року до ЄРДР не внесені, що і стало підставою для подання нею даної скарги до суду на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Отже, зі змісту скарги, яка є предметом судового розгляду та заяви про вчинення злочину від 31 грудня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 фактично не погоджується з проведенням досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому вона є потерпілою, вважає його неефективним, а також з відсутністю належного реагування начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 на такі дії слідчих, якими проводиться досудове розслідування.

Поряд з цим, скарга не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення злочину переліченими у заяві ОСОБА_3 слідчими під час здійснення ними досудового розслідування (якщо вони його здійснювали) у кримінальній справі, на яку вона вказує як і даних про вчинення злочину начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_9 при розгляді скарг ОСОБА_3 на дії слідчих (якщо вони йому безпосередньо подавалися).

Доводи останньої щодо вчинення можливих кримінальних правопорушень грунтуються на суб`єктивній оцінці. При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо порушення законодавства під час здійснення досудового розслідування не є свідченням вчинення злочину.
Таким чином, ні подана скарга, ні додані до неї документи не містять фактичних даних, які вказують на ознаки складу конкретного злочину, а тому таке повідомлення, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України регламентовано порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст.36, ч.5 ст.40 КПК України визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Відтак, подана слідчому судді скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Підстави для поновлення строку на оскарження відсутні, оскільки останній не порушено.
Керуючись ст.ст.303, 306-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1