Провадження №1-кс/369/3344/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.12.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000985 від 15 грудня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, -
ВСТАНОВИЛА:
22 грудня 2021 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000985 від 15 грудня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_4 , для власного використання всупереч передбаченому законом порядку у невстановленому досудовим розслідуванням місці придбав предмет ззовні схожий на корпус гранати типу «Ф-1» з предметом ззовні схожим на підривач типу УЗРГМ, які зберігав для подальшого використання.

Крім того, слідчий вказує, що 14 грудня 2021 року, близько 02 години 30 хвилин, ОСОБА_4 підійшов до будинку АДРЕСА_1 , де у нього виник прямий умисел, направлений на пошкодження чужого майна.
ОСОБА_4 , підійшов до будинку за вищевказаною адресою та використовуючи знаряддя злочину, яке підготував заздалегідь та приніс із собою, відокремив запобіжну скобу від корпусу гранати типу «Ф-1», привівши тим самим даний бойовий припас в дію, кинув через паркан вищевказаного домоволодіння бойовий припас, а саме гранату типу «Ф1», внаслідок чого біля стіни будинку відбувся вибух, в результаті якого пошкоджено майно власника будинку ОСОБА_8 .
22 грудня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні бойових припасів без передбаченого законом дозволу та в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом вибуху.
22 грудня 2021 рокуматеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях №0000985 та №0002835 прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури об`єднано в одне кримінальне провадження.

Слідчий вказує, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в сукупності, а саме протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 про кримінальне правопорушення від 14 грудня 2021 року, протоколом огляду місця події від 14 грудня 2021 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 14 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17 грудня 2021 року, протоколом пред`явлення особи свідку ОСОБА_9 особи для впізнання за фотознімками від 17 грудня 2021 року, протоколом проведення слідчого експерменту з свідком ОСОБА_9 від 17 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17 грудня 2021 року, протоколами огляду відеозаписів від 20 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14 грудня 2021 року.
Слідчий вказує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України, за ступенем тяжкості є тяжкими злочинами , за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

В ході досудового розслідування кримінального провадження задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може: переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідка, потерпілого.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 , від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній не має міцних соціальних зв`язків та може легко покинути місце свого розташування, оскільки не є власником будинку в якому він проживає, також підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений кримінальних правопорушень, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, та покарання за якій становить до 10 років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, на переконання слідчого існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час за для уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявного ризику передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний момент органом досудового розслідування не встановлено місцезнаходження всіх речових доказів, а тому є всі підстави вважати, що останній зможе переховувати вказані речі.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий зазначає, щозгідно з яким ОСОБА_4 , може впливати на свідків, інших осіб у кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, маючи реальну можливість пересуватись та знаючи про фактичне місце проживання потерпілого ОСОБА_8 , може незаконно впливати на них змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вище вказаним ризикам, в тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, будуть не достатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст.179, 180, 181, 182 КПК України вони не позбавляють в повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просив слідчого суддю, застосувати до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця, м. Ніжин, Чернігівської області, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив,
У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували.
Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ВП Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000985 від 15 грудня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець, м. Ніжин, Чернігівської області, українець, громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .
22 грудня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні бойових припасів без передбаченого законом дозволу та в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом вибуху.
22 грудня 2021 рокуматеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях №0000985 та №0002835 прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури об`єднано в одне кримінальне провадження.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 про кримінальне правопорушення від 14 грудня 2021 року, протоколом огляду місця події від 14 грудня 2021 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 14 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17 грудня 2021 року, протоколом пред`явлення особи свідку ОСОБА_9 особи для впізнання за фотознімками від 17 грудня 2021 року, протоколом проведення слідчого експерменту з свідком ОСОБА_9 від 17 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17 грудня 2021 року, протоколами огляду відеозаписів від 20 грудня 2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14 грудня 2021 року.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Проте, ні в самому клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та даних, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваного, викладені в мотивувальній частині ухвали вище, а також його процесуальну поведінку до та після повідомлення про підозру, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду в даному кримінальному провадженні, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду та вважає, що застосування саме вказаного запобіжного заходу забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, м. Ніжин, Чернігівської області, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання: АДРЕСА_3 , строком на два місяці, в межах строків досудового розслідування, до 21 лютого 2021 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати його:
- не відлучатись зі свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- прибувати до слідчих та прокурорів у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного обов`язків в межах строку досудового розслідування до 21 лютого 2021 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1