Провадження №1-кс/127/6496/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 серпня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 20.04.2021 р., -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 20.04.2021 р..
Скарга мотивована тим, що 20.04.2021 року заявником подано до Вінницької обласної прокуратури заяву про вчинення суддею Вінницького апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , прокурором ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, що полягало у винесенні завідомо неправосудного рішення.
Проте, вказана заява внесена до ЄРДР не була, що на думку заявника, є грубим порушенням вимог ст. 214 КПК України, тому просив зобов`язати уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратуривнести відомості до ЄРДР за його заявою від 20.04.2021 року.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та його захисник підтримали скаргу та просили її задовольнити з підстав викладених у скарзі. Крім того, ОСОБА_3 в судовому засіданні подав заяву про застосування відносно нього насильства під час у тримання в установі виконання покарань.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти скарги.
Відповідно до ст. 107 ч. 4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщовідповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процессу технічними засобами.

Вислухавши думку особи, яка подала скаргу, захисника, прокурора, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 20.04.2021 року заявником подано до Вінницької обласної прокуратури заяву про вчинення суддею Вінницького апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , прокурором ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, що полягало у винесенні завідомо неправосудного рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерелаобставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положенням про порядок ведення ЄРДР передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Дійсно кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Крім того, суд звертає увагу на те, що при безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості суддів та їх незалежності у виконанні професійних обов`язків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.
У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.
Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 року було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповіднодо закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи не санкціоноване втручання в процесс правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.

Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов протии України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про вчинення суддями, на думку заявника, злочинів, які виражаються в постановленні завідомо протиправних рішень, з якими особа, яка подала скаргу не погоджується, розцінюється судом як спроби останнього вплинути на результат розгляду справи поза межами встановленої судової процедури, всупереч нормам Конституції України та вищевказаних джерел права, а тому на думку слідчого судді заява ОСОБА_3 не містить в собі об`єктивних даних, які б свідчили про наявність у діях вищевказаних осіб ознак злочину.
Крім того, скаржник в судовому засіданні повідомив про застосування відносно нього насильства під час утримання його в установі виконання покарань. Про що подав письмову заяву.

Відповідно до частини шостої статті 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Частинами сьомою та восьмою статті 206 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі. Слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.

Таким чином, враховуючи те, що на даний час відсутні відомості, що органами досудового розслідування вжиті будь-які заходи, щодо перевірки обставин, щодо застосування до ОСОБА_3 насильства, зважаючи на викладені факти, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність доручити уповноваженй особі Вінницької обласної прокуратури провести дослідження фактів, викладених в заяві ОСОБА_3 .

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 305, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 20.04.2021 р. відмовити.
Доручити уповноваженй особі Вінницької обласної прокуратури провести дослідження фактів, викладених в заяві ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя