Справа № 167/881/21 Провадження №1-кп/167/135/21
УХВАЛА
22.11.2021 року м. Рожище
Рожищенський районного суду Волинської області в складі:
судді - ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
потерпілої - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
06 жовтня 2021 року ухвалою слідчого судді Ківерцівського районного суду Волинської області відносно підозрюваного ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, по 02 грудня 2021 року, включно.
22 листопада 2021 року прокурором ОСОБА_3 до суду подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, оскільки ризики, визначені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) та встановлені ухвалою слідчого судді не змінилися, а продовжують існувати. Зокрема, обвинувачений може мати намір переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків. Разом з тим, відносно останнього у Млинівському районному суді Волинської області знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, останній не працює, неодружений, не має постійного місця реєстрації, у період з 27.11.2020 року по 10.08.2021 року перебував у розшуку, на даний час обвинувачується у вчинені умисно тяжкого злочину проти власності, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Необхідність застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлене тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможуть в повній мірі запобігти встановленим ризикам.
В судовому засіданні прокурор подане клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав з підстав, викладених у ньому.
Заслухавши думку прокурора, потерпілу, яка клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого у вигляді тримання під вартою просила задовольнити, обвинуваченого та його захисника, які заперечили проти клопотання прокурора, просять застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, дослідивши подані матеріали, суд доходить такого висновку.
Відповідно до вимог ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст. 178 КПК України при обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, наявність судимостей у обвинуваченого та інші обставини, що не перешкоджають застосуванню запобіжного заходу.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Із клопотання прокурора вбачається, що у кримінальному проваджнні встановлені ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, такі як, можливість обвинуваченим переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, які на даний час не змінилися.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Рожищенським районним судом Волинської області розпочато судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання. Суд не перейшов до судового розгляду кримінального провадження, не заслухано показань обвинуваченого, потерпілих, свідків та не досліджено письмових та речових доказів. Тобто в суді на даний час не досліджено обставин обвинувачення настільки, що можна було б судити про істотне зменшення ризиків, які стали підставою для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Продовжує також існувати ризик переховування обвинуваченого від суду. Такий висновок суду грунтується на тому, що обвинувачений непрацевлаштований, міцних соціальних зв`язків не має та обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років позбавленням волі. Така обставина може спонукати ОСОБА_7 переховуватися від суду.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , окрім наведеного вище, суд враховує, дані щодо особи обвинуваченого, відносно якого у Млинівському районному суді Волинської області знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, неодружений, не має постійного місця реєстрації, у період з 27.11.2020 року по 10.08.2021 року перебував у розшуку.
Під час розгляду кримінального провадження в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, також судом не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зав`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики, передбачені п. п 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Суд приходить до переконання, що жоден із інших - альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити уникненню ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Наведені прокурором ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який, а саме, цілодобовий домашній арешт, а тому клопотання захисника з цього приводу не підлягає задоволенню.
Відтак, суд доходить висновку, що доводи сторони обвинувачення про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 є достатніми для переконання, що існують передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування запобіжного заходу, і які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою і будь-який більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання таким ризикам, а тому, є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.
При цьому, суд приходить до переконання, що слід залишити попередньо визначений розмір застави щодо обвинуваченого та обов`язки, які на нього покладаються у випадку застосування такої, які зазначено в ухвалі слідчого судді Ківерцівського районного суду Волинської області від 06 жовтня 2021 року.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 184, 194, 196, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, відносно обвинуваченого ОСОБА_6 - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, по 20 січня 2022 року, включно.
Слід залишити попередньо визначений розмір застави щодо обвинуваченого та обов`язки, які на нього покладаються у випадку застосування такої, які зазначено в ухвалі слідчого судді Ківерцівського районного суду Волинської області від 06 жовтня 2021 року.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 20.01.2022 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому та направити для відома та виконання в Державну установу "Луцький слідчий ізолятор".
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Рожищенський районний суд Волинської області.

Суддя ОСОБА_1