ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4328/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000761 від 11.03.2021 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вірменії, вірменина, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, одруженого, має малолітню дитину на утриманні, освіта середня-технічна, на обліку лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 33 доби в межах строку досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000761 від 11.03.2021, залишивши раніше визначений розмір застави без змін.

Зі змісту клопотання та доданих документів вбачається, що групою слідчих слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000761 від 11.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вербуванні, переміщенні людини з метою експлуатації, з використанням примусу, обману, матеріальної залежності потерпілого, його уразливого стану, що було вчинено щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч. 2 ст. 146 КК України.

08.09.2021 о 14 год. 20 хв. ОСОБА_4 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.09.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10.09.2021 до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 000 грн.
Так, строк дії вище вказаної ухвали про обрання запобіжного заходу спливає 06.11.2021, але завершити досудове розслідування у визначений строк не виявляється можливим у зв`язку з тим, що по кримінальному провадженню необхідно виконати низку запланованих слідчим слідчих (розшукових) дій.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення до інкримінованих йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, та містяться зокрема у матеріалах досудового розслідування, а саме: протоколами обшуків за місцем проживання фігурантів, у ході яких виявлено та в подальшому вилучено чорнові записи, паспорти, пластикові пляшки об`ємом 5 л із горілкою; протоколами допиту потерпілих, які у своїх показах вказали, що перебуваючи на території залізничних вокзалів, користуючись їх уразливим моральним станом та відсутністю засобів існування, їм запропонували роботу на агро-підприємствах Дніпропетровської області. Надалі, користуючись довірою та відсутність матеріальної можливості повернутись до свого місця перебування, заставляють працювати понаднормово, не розраховуючись з ними за виконану роботу. Також останні повідомили, що підозрювані їх залякували та погрожували, у разі підіймання питання з приводу заробітної плати та можливості залишити роботу; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, у ході яких встановлений зв`язок фігурантів між собою та їх участь у злочинній діяльності, пов`язаній із використанням людей у трудовій експлуатації; - протоколами за результатами контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, у ході якого зафіксовано факти вербування осіб для трудової експлуатації; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Також в обґрунтування необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою, слідчим викладено відомості про існування достовірних ризиків, які не зменшились, є триваючими, а зважаючи на те, що збір доказів у кримінальному провадженні триває та на теперішній час про підозру за ч. 2 ст. 149 КК України в рамках даного кримінального провадження повідомлено шістьом учасникам групи, ризики невиконання підозрюваними своїх процесуальних обов`язків безсумнівно продовжують існувати.

Крім того, перебуваючи в умовах, не пов`язаних з триманням під вартою, підозрювані матимуть вільну змогу спілкування між собою, що зумовить існування такого ризику як перешкоджання досудовому розслідуванню шляхом придумування спільних версій, спрямованих на заплутування органу досудового розслідування у проведенні об`єктивного досудового розслідування, умисне затягування процесуальних строків, оскільки частина слідчих або процесуальних дій, передбачає одночасну участь всіх підозрюваних та захисників.

Вказані ризики підтверджуються тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, він достовірно розуміючи той факт, що вчинив злочини за який законом передбачено покарання пов`язане з позбавленням волі, з метою уникнення відповідальності за вчиненні ним суспільно небезпечні винні діяння, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих або їх родичів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам, слідчий просить продовжити відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, в обґрунтування продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчим в клопотанні наведено перелік слідчих та процесуальних дій, без яких не можливо закінчити досудове розслідування, а саме: необхідно розсекретити матеріали проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання та доручення на їх проведення, а після повного розсекречення матеріалів, прийняти рішення, повідомити Київській апеляційний суд про це, та очікувати розсекречення ухвал про дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, отримати результати тимчасових доступів, що були оголошені раніше. Після їх отримання, необхідно оглянути надані копії документів та за результатами розглядів призначити відповідні експертизи. З метою забезпечення виконання ст. 170 КПК України, необхідно отримати відповідь на запит з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, та в подальшому підготувати та розглянути відповідне клопотання. Крім того, необхідно допитати потерпілих з урахуванням ст. 225 КПК України. Після отримання всіх матеріалів досудового розслідування та висновків експертів (у разі їх призначення за результатами огляду документів), визначитись з колом підозрюваних у кримінальному провадженні, повідомити про зміну раніше повідомленої підозри всіх учасників; надати доступ підозрюваним, їх захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Крім того, у кримінальному провадженні необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, що потребує додаткового часу з урахуванням значного об`єму зібраних матеріалів та особливою складністю провадження.

До цього часу провести зазначені слідчі та процесуальні дії, у передбачений законом строк не представилося можливим у зв`язку із складністю та об`ємністю кримінального провадження, великим обсягом часу, необхідного для здійснення вищевказаних дій.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що продовжуючи існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціального статусу продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави.

Захисник заперечувала проти заявленого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість пред`явленої підозри та недоведеність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Просила обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Разом з тим, у разі задоволення клопотання та обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою просила зменшити розмір застави до 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання з підстав наведених захисником. Просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту, посилаючись на міцні соціальні зв`язки та стан здоров`я.

Копію клопотання з додатками отримано підозрюваним у встановлений законом строк.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000761 від 11.03.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

08.09.2021 о 14 год. 20 хв. ОСОБА_4 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.09.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10.09.2021 до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 000 грн.
Слід зауважити, що слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 та причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання у їх сукупності.

При цьому слідчий суддя вказує на те, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Так, при розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися підстави у відповідності до ч. 3 ст. 199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою.

На обґрунтування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньо обраного до підозрюваного запобіжного заходу, а саме, до 06.11.2021, слідчим у клопотанні зазначено про необхідність проведення ряду слідчих (розшукових) дій, необхідних для беззаперечного встановлення істини у кримінальному провадженні.

Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 01.11.2021 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, тобто до 09.12.2021, з тих підстав, що для виконання вище вказаних слідчих та процесуальних дій потрібен додатковий час та здійснити їх раніше не вдалося за можливе внаслідок особливої складності кримінального провадження.

Невиправданого зволікання при проведенні досудового розслідування слідчим суддею у під час судового розгляду вказаного клопотання не встановлено.

Враховуючи конкретні обставини вчинення особливо тяжкого злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , вагомість доказів наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність до вказаного злочину, покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, санкція за який передбачає максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, беручи до уваги особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені при застосуванні запобіжного заходу підозрюваному ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, продовжують існувати.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що і по спливу двох місяців, зазначені у клопотанні слідчого, ризики продовжують існувати.

Крім того, перебуваючи в умовах, не пов`язаних з триманням під вартою, підозрюваний матиме вільну змогу спілкування з іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні, що зумовить існування такого ризику як перешкоджання досудовому розслідуванню шляхом придумування спільних версій, спрямованих на заплутування органу досудового розслідування у проведенні об`єктивного досудового розслідування.

Щодо доводів сторони захисту про відсутність ризиків взагалі, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що то вони були предметом дослідження під час винесення ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які по спливу двох місяців, продовжують існувати.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Стороною захисту не надано нових достатніх даних в підтвердження того, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти встановленим ризикам слідчому судді надано не було.

Ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України є реальними та триваючими, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо підозрюваного на більш м`який, так як альтернативні запобіжні заходи на даний час не забезпечать належний рівень процесуальної поведінки підозрюваного.

З огляду на наведені обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим, відомості про особу підозрюваного, у сукупності такі обставини свідчать, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність у достатній мірі прокурором наведених у клопотанні ризиків.

Також при вирішенні клопотання враховується, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження застосованого запобіжного заходу, оскільки по справі необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти процесуальне рішення згідно ст. 283 КПК України.

При продовженні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, сімейний стан, стан його здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, відомості про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Підстави, які б свідчили про неможливість утримання ОСОБА_4 в установах попереднього ув`язнення за станом здоров`я відсутні.
Вищенаведені обставини вказують на існування суспільної потреби у позбавленні ОСОБА_4 волі та виправдовують подальше його тримання під вартою в межах продовженого прокурором строку досудового розслідування.

Відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу. Виключно через необхідність проведення обов`язкових слідчих дій та прийняття процесуальних рішень, а також з`ясування інших важливих для досудового розслідування питань, сторона обвинувачення обґрунтовано ініціювала розгляд поданого клопотання про доцільність продовження застосування відносно ОСОБА_4 тримання під вартою по зазначеному кримінальному провадженні.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваного не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п.110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Оскільки існує об`єктивна необхідність проведення ряду слідчих (процесуальних) дій, що через складність та великий обсяг матеріалів кримінального провадження виконати в термін до 06.11.2021 не видається за можливе, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та продовження строку тримання підозрюваного під вартою, з метою забезпечення досудового розслідування.

Разом з тим, при продовженні строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя вважає за можливе визначити йому розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_7 , слід визначити заставу у співстановленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативи запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, яка буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками і в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Щодо визначення розміру застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, то виходячи з вимог ст.ст. 176, 177, 178, 182 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення розмір застави визначається в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому суддя вважає за доцільне визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 000 гривень.

Визначаючи заставу у даному випадку, суд враховує конкретні обставини кримінального провадження, майновий, сімейний стан та інші дані про підозрюваного, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлено при розгляді клопотання.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає.

Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 33 (тридцять три) днів в межах строку досудового розслідування, а саме до 09.12.2021 року включно.
Встановити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у виді застави та визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 000 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, ОСОБА_4 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: