н/п 1-кс/953/6205/21
"23" червня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2
за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченої ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 302, ч.2 ст.303, ч. 3 ст. 303 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст 303, ч. 2 ст. 302 КК України, -
ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
До суду від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу обвинувченій ОСОБА_6 .
Відповідно до ст. 20-5 тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.
У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Враховуючи неможливість головуючого по справі суддею ОСОБА_8 розглянути клопотання прокурора, у зв`язку із перебуванням на лікарняному, клопотання про продовження строку запобіжного заходу передано судді ОСОБА_1 згідно протоколу автоматичного розсподілу.
Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні обвинувачена та її захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора за його необґрунтованістю, недоведеності існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та просили змінити запобіжний захід на більш м`який. Крім того, просили врахувати погіршення стану здоров`я обвинуваченої.
Суд, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відносно обвинуваченої ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28.04.2021 продовжено до 26.06.2021.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Так, прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_6 , оскільки на його думку продовжують існувати обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченої : переховуватися від суду; впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченої, суд також відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризики: переховування від правосуддя, здійснювати незаконний сплив на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_6 , обвинувачується, у вчинені , в тому числі тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, у неї відсутні міцні соціальні зв`язки, відсутні законні джерела доходів, при цьому будучи звинуваченою у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 302, ч.3 ст. 303 КК України, знову пред`явлено обвинувачення ч.2 ст. 302, ч.3 ст. 303 КК України, внаслідок чого, суд вважає доведеним існування ризиків передбачених п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченої переховатися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, які на теперішній час не зменшились.
Ризик заявлений прокурором незаконний в плив на свідків, на теперішній час не доведений.
З урахуванням викладеного, враховуючи особу обвинуваченої, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, суд вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 30 днів, який суд вважає достатнім.
Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченої, його віку, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає суму застави в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 158900 гр. (2270 х 70), та вважає її достатньою для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 27, 177, 178, 182, 183, 331, 369 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_6 задовольнити частково.
Міру запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», продовживши строк цього запобіжного заходу на 30 днів, тобто до 22.07.2021 року включно.
В решті клопотання відмовити.
Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинувачену покласти наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;
- утримуватися від спілкування свідками;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явилась за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 24.06.2021р.

Суддя ОСОБА_1