Справа № 404/5755/19
Номер провадження 1-кс/404/1979/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження №0005796 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005796 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, до 12 місяців, тобто до 30.07.2022 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0005796 від 30.07.2019 за ч.2 ст.125 КК України за заявою ОСОБА_4 , 1958 року народження, про нанесення йому тілесних ушкоджень невідомою особою.

Постановою прокурора від 19.07.2021 склад кримінального правопорушення перекваліфіковано з ч.1 на ч.2 ст.125 КК України.

Санкція ч.2 ст.125 КК України передбачає таке покарання як обмеження волі, а тому з урахуванням ч.2 ст.12 КК України та п.2 ч.1 ст.49 КК України строк давності становить 3 роки.

З часу вчинення кримінального правопорушення (а це 20.07.2019) минуло 2 роки, однак протягом цього часу досудове розслідування проводилось досить активно. Проведено ряд слідчих, процесуальних дій, отримано висновки судово-медичних експертиз.

Більшість слідчих дій вже проведено, однак для подальшого досудового розслідування та його закінчення необхідний додатковий час.

Про підозру жодній особі ще не повідомлено. Більшість слідчих та процесуальних дій доцільно здійснювати саме до моменту повідомлення про підозру, так як після такого повідомлення прокурор суттєво обмежений в строках дізнання, що може негативно відобразитися на якості зібраних доказів та якості вирішення клопотань учасників провадження.

Закінчити дізнання до 30.07.2021 року не виявилось можливим з огляду на обставини кримінального правопорушення, наявність клопотань і скарг по справі, неодноразових призначень судово-медичної експертизи, в тому числі комісійної, віддаленості місця роботи особи, яка ймовірно причетна до скоєння проступку, карантину в державі та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) тощо. При цьому, на виконання ухвали слідчого судді від 11.05.2021 дізнавачем проводилися певні процесуальні та слідчі дії, однак закінчити досудове розслідування не представилось можливим з огляду на те, що по мірі виявлення нових обставин змінювались потреби в проведенні тих чи інших слідчих, процесуальних дій.

До початку судового розгляду прокурор подала письмову заяву, відповідно до якої вказала, що підтримує клопотання в повному обсягу, просила його задовольнити, а також провести судовий розгляд без її участі.

Враховуючи такі обставини, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України розгляд клопотання проведено за відсутності учасників процесу та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Дослідивши письмові матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005796 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005796 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, на 12 місяців, тобто до 30 липня 2021 року.
01.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» від 22.11.2018 року № 2617-VIII (далі Закон № 2617-VIII).

Законом №2617-VIII внесено зміни, зокрема до ст. 12 КК України, а саме - кримінальні правопорушення поділяються на кримінальні проступки і злочини.
Кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.

Отже, аналізуючи санкцію ст. 125 КК України, встановлено, що відповідно до ст. 12 КК України зазначене кримінальне правопорушення є кримінальними проступками.

Згідно з Прикінцевими та перехідними положеннями (розділ ІІ) ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» №2617-VIII від 22.11.2018 установлено, що з дня набрання чинності цим Законом (а це 01.07.2020, як визначено в цьому ж Законі) у кримінальних провадженнях про злочини, визначені як кримінальні проступки, в яких до дня набрання чинності цим Законом особам не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, подальше досудове розслідування здійснюється в порядку, встановленому главою 25 Кримінального процесуального кодексу України.
Глава 25 КПК України називається «Особливості досудового розслідування кримінальних проступків». Ця глава не передбачає обмеження строків дізнання до моменту повідомлення особі про піздору. Також, вона не передбачає продовження строків дізнання у випадку, коли про підозру не повідомлено.

З огляду на ст. 5 КПК процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення ухвалюється згідно з положеннями КПК, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення. При цьому зі змісту ст. 58 Конституції України вбачається, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, тобто поліпшують її становище.

Конституційний Суд у рішенні від 26.01.2011 №1-рп/2011 зазначив, що поліпшення правового становища особи, яка скоїла злочин, здійснюється згідно із законом, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи (п.4 мотивувальної частини).

Оскільки, зважаючи на положення ст. 5 КПК, а також на те, що закінчення строків досудового розслідування є підставою для закриття кримінального провадження, що, безумовно, покращує становище особи та скасовує її відповідальність, змінені положення ст. 219 КПК мають зворотну дію в часі. Адже ретроспективна дія закону, що поліпшує становище особи, встановлена Конституцією.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 КПК кожен має право на те, аби обвинувачення щодо нього в найкоротший строк стало предметом судового розгляду або відповідне кримінальне провадження було закрите. При цьому в ч. 6 ст. 28 КПК визначено, що підозрюваний, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені КПК.

ЄСПЛ виходить із того, що ефективність розслідування включає вимоги щодо оперативності та розумної швидкості. Навіть якщо існують обставини, які перешкоджають прогресу розслідування в конкретній ситуації, оперативне реагування національних органів влади є надзвичайно важливим для підтримання віри громадян в їх відданість принципам верховенства права та здатність запобігати проявам сприяння незаконним діям або терпимості до них (рішення у справах «Риженко проти України», «Silih v. Slovenia»).

Отже, проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні у строк, що перевищує значний проміжок часу, повністю нівелює таку засаду кримінального провадження, як розумні строки, визначену в ст. 28 КПК.

Тому використання органом досудового розслідування формулювань із приводу фактичної причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення та неприйняття відповідного процесуального рішення тривалий час є правовою підставою для встановлення слідчому, прокурору строків для проведення досудового розслідування та прийняття одного з передбачених у ч. 2 ст. 283 КПК процесуальних рішень.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину, тобто стосується виключно злочинів.
Стаття 294 КПК України, яка визначає загальні положення продовження строку досудового розслідування, не передбачає можливості продовження строків досудового розслідування кримінальних проступків до моменту повідомлення особі про підозру, а відповідно до частини 2 цієї статті продовження строку досудового розслідування з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку (дізнання) належить до повноважень прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 295-1 КПК України у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

Крім того, статтею 295-1 КПК України, яка передбачає, що продовження строку досудового розслідування у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого, не встановлено порядку продовження строку досудового розслідування кримінальних проступків слідчим суддею.

Згідно з ч. 4 ст. 295-1 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості.

Частинами 6, 9 ст. 295-1 КПК України передбачено, що про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала.

За таких обставин справи, враховуючи, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не встановлена можливість продовження строків досудового розслідування кримінальних проступків з моменту внесення відомостей щодо них до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру та не визначено повноважень слідчого судді на продовження строку досудового розслідування кримінальних проступків, отже слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення поданого клопотання та вважає за необхідне відмовити в його задоволенні.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що сторона обвинувачення не обмежена у строках досудового розслідування кримінальних проступків, продовжених ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда (справа 404/5755/19, 1-кс/404/1146/20), зважаючи на те, що 02.07.2020 року вступили в силу зміни до норм КПК України внесених ЗУ від 03.10.2017 №2147-VIII, згідно до яких не передбачено обмеження строків дізнання до моменту повідомлення особі про підозру.

З наведених підстав клопотання прокурора задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 219, 294, 295-1, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження №0005796 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1