Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6791/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ відділу поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000014 від 25 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Київ, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000014 від 25 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Дане клопотання погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що в провадженні слідчого СВ відділу поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м.Києві перебуває кримінальне провадження № 0000014 від 25 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України. У кримінальному провадженні ОСОБА_4 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
У клопотанні вказує, що відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній може переховуватися від слідства та суду, може впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав наведених в ньому просив задовольнити.
Сторона захисту просить відмовити в задоволенні клопотання за безпідставністю, зазначає, що підозра є необґрунтована. Підозрюваний ОСОБА_4 з`являється на всі виклики до слідчого, про що не заперечив слідчий в судовому засіданні.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.
Підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими допитами свідків, потерпілих, іншими письмовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність ознак кримінальних правопорушень в діях ОСОБА_4 .
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання, кримінальне провадження триває з 2019 року, на всі виклики на проведення слідчих дій з`являвся, про що не заперечив слідчий в судовому засіданні.
Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Крім того, у силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.
Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення, у виді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ відділу поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000014 від 25 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби з забороною залишати місце свого проживання, за адресою АДРЕСА_1 , з 22 год.00 хв. до 07 год.00 хв..
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: - прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
- не відлучатися за місцем проживанням АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора та суду з 22 год.00 хв. до 07 год.00 хв..; - заборонити спілкуватись зі свідками по кримінальному провадженню без дозволу слідчого, прокурора або суду. - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали встановити до 25 червня 2021 року, в межах строку досудового розслідування. Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити, до 25 червня 2021 року. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання в Головне управління Національної поліції у м.Києві . Виконання ухвали покласти на слідчого СВ відділу поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м.Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 .
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1