Провадження № 1-кс/522/7556/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2021 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, українця, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
-20.03.2020 Приморським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України до 2 років позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України - 2 роки іспитового строку;
-на теперішній час, притягується до кримінальної відповідальності Приморським районним судом м. Одеси за скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 185 КК України,
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000581 від 12.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.07.2021 ОСОБА_4 , перебуваючи в ранковий час у парадній будинку АДРЕСА_3 , побачив камеру відео-спостереження.

В цей час у ОСОБА_4 , з корисливих мотивів, винник злочинний намір, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, а саме камери відео-спостежеження.

Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, 10.07.2021 в ранковий час, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_4 перебуваючи у парадній будинку АДРЕСА_3 , впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає та його злочинні дії залишаються не поміченими, умисно, повторно та з корисливих мотивів, викрав камеру відео-спостереження торгової марки «KERUI», вартістю 1300 грн., яка належить ОСОБА_7 ..

Таємно викравши чуже майно, ОСОБА_4 покинув місце вчинення ним кримінального правопорушення, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, тим самим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальний збиток у вказаному розмірі.

27.07.2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.
Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, не має міцних соціальних зв`язків, неодружений, є раніше судимою особою та на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності за злочини проти власності.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків: передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: може вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та може вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні слідчого, не обґрунтовані.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі до п`яти років, проте підозрюваний раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину та на даний час на розгляді в Приморському районному суді м. Одеси перебуває обвинувальний акт за злочини проти власності,офіційно не працевлаштований, не одружений, що у сукупності свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, та наявністьризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також може вчинити новий аналогічний злочин.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання спробам переховування під органу досудового розслідування чи суду та вчинити нові злочини.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом допиту потерпілого; протоколом допиту свідка; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом огляду речового доказу та іншими доказами в сукупності.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги що у цьому кримінальному провадженні до ОСОБА_4 не обирався запобіжний захід, дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Згідно Закону України «Про Державний Бюджет 2021 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 не працевлаштований, не одружений, раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків та ризик вчинення підозрюваним нових злочинів, а тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, беручи до уваги розмір майнової шкоди, завданої вказаним кримінальним правопорушенням, вважаю, що застава у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», на строк проведення досудового розслідування, тобто до 25.09.2021 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по с/праві 1-кс/522/7556/21.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;
3) не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 27.07.2021 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

27.07.2021