Справа 712/3304/21
Провадження № 1-кс/712/1781/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В:
Старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України, строком на 60 діб.
Клопотання мотивується тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у особливо резонансному та актуальному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000762 від 26.03.2021 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України.
В процесі проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при об`єктивно невстановлених під час проведення досудового розслідування обставинах придбав вогнепальну зброю, а саме пістолет та боєприпаси до нього у вигляді восьми патронів, які незаконно зберігав та носив із собою без передбаченого законом дозволу.
Так 26.03.2021 року близько 4.30 години ранку ОСОБА_5 , перебуваючи біля будівлі магазину «АТБ» по вулиці Тараскова, 18 в місті Черкаси, зустрів раніше незнайомих йому ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , відносно яких вчинив хуліганські дії, а саме витяг із сумки предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, схожий за зовнішніми ознаками на пістолет та погрожуючи вказаним предметом, спрямував його в напрямку ОСОБА_7 та ОСОБА_8 і супроводжуючи свої дії голосними нецензурними лайками, здійснив постріли у вказаних осіб, внаслідок чого заподіяв їм тілесних ушкоджень.
Після чого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 здійснили затримання ОСОБА_5 і викликали на місце події працівників поліції.
26.03.2021 року органом досудового розслідування на місці вчинення кримінального правопорушення біля будівлі магазину «SPRAGA» по вулиці Тараскова в місті Черкаси проведено огляд, внаслідок чого у встановленому законом порядку було виявлено та вилучено пістолет і п`ять патронів.
У відповідності до висновку судово-балістичної експертизи за № СЕ-19/124-21/3902-БЛ від 26.03.2021 року пістолет, який використовував ОСОБА_5 під час вчинення протиправних дій, являється гладкоствольною короткоствольною вогнепальною зброєю, пістолетом «Retay» моделі «17» промислового виробництва фірми «Retay Arms» Туреччина калібру 9 мм РА, в конструкцію якого саморобним способом внесені зміни шляхом заміни стволу. Даний пістолет придатний для здійснення пострілів штатними патронами.
Крім цього, 5 патронів, якими був споряджений пістолет, який використовував ОСОБА_5 під час вчинення хуліганських дій, являються боєприпасами патронами калібру 9 мм РА, які виготовлені саморобним способом шляхом спорядження металевою кулею капсульованих гільз шумових (холостих) патронів промислового виробництва «Fiochhi munizion SPA» Італія, які призначені для стрільби із зброї калібру 9 мм РА із діаметром каналу ствола 8,2 мм. Дані патрони придатні для стрільби і їх кулі володіють достатньою вражаючою здатністю для заподіяння людині небезпечних для життя або смертельних ушкоджень.
Також, 26.03.2021 року близько 4.30 години ранку ОСОБА_5 , маючи умисел направлений на вчинення хуліганських дій, перебуваючи біля будівлі магазину «АТБ» по вулиці Тараскова, 18 в місті Черкаси, зустрів раніше незнайомих йому ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та в процесі спілкування із останніми, грубо ігноруючи встановлені в суспільстві загальноприйняті елементарні добропорядні правила поведінки та моральності, прагнучи протиставити себе суспільству, продемонструвати хвацькість та виявити грубу силу, демонструючи повну відверту зневагу до встановлених суспільством вимог етичної поведінки, а також норм публічної моралі, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, цілковито безпідставно почав пред`являти вказаним особам надумані претензії і принижувати їх честь і гідність, ображаючи голосними нецензурними лайками в публічному місці. Після чого ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на вчинення протиправних дій, діючи з єдиним умислом, направленим на скоєння хуліганських дій, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, витяг із власної сумки предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, схожий за зовнішніми ознаками на пістолет та погрожуючи вказаним предметом, спрямував зазначений предмет в напрямку ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , фактично погрожуючи його застосуванням на ураження і супроводжуючи свої дії голосними нецензурними лайками, здійснив постріли у вказаних осіб.
Після чого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 із застосуванням заходів фізичного примусу здійснили затримання ОСОБА_5 і викликали на місце події працівників поліції.
Внаслідок вчинення своїх протиправних дій ОСОБА_5 заподіяв потерпілому ОСОБА_8 тілесних ушкоджень у вигляді проникаючої вогнепальної рани правої ступні, саден обох кистей рук, забій правого колінного суглобу; а потерпілому ОСОБА_7 заподіяв тілесних ушкоджень у вигляді забою обох кистей рук, пальців, больового синдрому, порушення функції та забій правого колінного суглобу.
26.03.2021 року органом досудового розслідування за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_9 .
У вчиненні вказаного кримінального правопорушення органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється наступна особа, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Чигирин Черкаської області, українець, громадянин України, із середньою освітою; не працюючий, офіційно не одружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, зареєстрований в АДРЕСА_1 та фактично проживаючий в АДРЕСА_2 ; інвалідом, учасником бойових дій, депутатом, ліквідатором наслідків аварії ЧАЕС не являється, раніше неодноразово судимий;
Причетність ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_8 від 26.03.2021 року; даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_7 від 26.03.2021 року; даними протоколу огляду місця події від 26.03.2021 року; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 ; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 та висновком судово-балістичної експертизи за № СЕ-19/124-21/3902-БЛ від 26.03.2021 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження.
За вказаних обставин ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України, а саме незаконне придбання, зберігання та носіння вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, а також хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
У відповідності до положень ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практики ЄСПЛ, з урахуванням наявності ризиків, а отже й законних підстав в розрізі вимог глави 18 КПК України, з метою запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є надмірним чи таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, перебуваючи на волі, під тягарем кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, здійснюючи вплив на свідків, продовжувати злочинну діяльність, та враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задоволити.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ОСОБА_5 не скоював ніякого злочину, навпаки відносно нього були вчинені протиправні дії. Під час виконання доручення Регіонального Центру з надання безоплатної правової допомоги ним була скерована заява про вчинення кримінального правопорушення до Територіального управління державного бюро розслідувань та до Генеральної прокуратури України.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, та пояснив, що 26.03.2021 року біля 04 години 30 хвилин за адресою вул. Тараскова в м. Черкаси він вийшов з під`їзду з метою попросити компанію чоловіків не шуміти під вікнами, оскільки їх шум заважав йому та його цивільній дружині спати.
У відповідь почув нецензурні образи та погрози, після чого він вирішив відійти від шумної компанії, однак вони попрямували за ним нецензурно ображаючи його.
Потім він вирішив зайти до приміщення з гральними автоматами та трохи пограти. Коли він зайшов в приміщення до нього підійшли двоє чоловіків і почали його нецензурно ображати, на що він відповів. Після цього, один із чоловіків достав пістолет та почав погрожувати пістолетом та вбивством, та почалася бійка. Під час бійки він вихватив пістолет, випадково з нього здійснив вистріл, в подальшому хотів роззброїти пістолет, але його почали бити п`ять осіб в область голови, поваливши його на коліна, та потім він був затриманий працівниками поліції.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього та дослідивши кримінальне провадження є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні.

Відповідно до частини 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
З клопотання вбачається, що із наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, наведені у ньому ризики, як мета обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є такими, що виправдовують його застосування, зокрема слідчий вказує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, перебуваючи на волі, під тягарем кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, здійснюючи вплив на свідків, продовжувати злочинну діяльність.
Таким чином, на даний час існують, передбачені ст. 177 КПК України ризики, оскільки з урахуванням в сукупності обставин відповідно до ст. 178 КПК України: ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий; на даний час знаходиться на іспитовому терміні, не має постійного джерела доходів, у зв`язку з чим у сукупності суворістю можливого покарання дає підстави дійти висновку про наявність ризику ухилення від органів досудового розслідування, прокуратури чи суду.
Попередня поведінка підозрюваного дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях, оскільки з матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, у 2017 році перебував у розшуку, тобто переховувався від органів досудового розслідування, вчинив новий злочин під час іспитового терміну.
Зі слів підозрюваного винаймає одну кімнату в трикімнатній квартирі, разом зі своєю співмешканкою, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працює, що дає підстави вважати, що дана особа немає стійких соціальних зв`язків.
Враховуючи, що з моменту порушення кримінальної справи по даний час пройшов невеликий проміжок часту, та покази підозрюваного значно різняться з показами свідків та потерпілих, оскільки в даному кримінальному провадженні необхідно зробити ряд слідчо-розшукових дій, підозрюваний може вчинити тиск на свідків та потерпілих, з метою зміни їх показів.
Враховуючи суспільно небезпечний характер діянь, направлені на вчинення хуліганський дій, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів наявної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинений із застосуванням предмета спеціально пристосованого до нанесення тілесних ушкоджень, поведінку особи після вчинення кримінальних правопорушень, з метою припинення злочинної діяльності та забезпечення належної поведінки виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому що застосування більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного з ізоляцією особи від суспільства є неспіврозмірною з характером вчинення даною особою кримінального правопорушення.
Ураховуючи обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжувати злочинну діяльність, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, слідчий суддя приходить до висновку про застосування запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_8 від 26.03.2021 року; даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_7 від 26.03.2021 року; даними протоколу огляду місця події від 26.03.2021 року; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 ; даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_12 та висновком судово-балістичної експертизи за № СЕ-19/124-21/3902-БЛ від 26.03.2021 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження.
Жоден менш обтяжливий запобіжний захід у виді домашнього арешту чи особистого зобов`язання, враховуючи поведінку підозрюваного, не дозволить мінімізувати вищевказані ризики, особливо на такому етапі досудового розслідування, який потребує проведення значної кількості слідчо-розшукових дій.
За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.
Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом лише при обранні запобіжного заходу і відповідно до п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованості підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і продовження тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.
Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 , 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.
Згідно ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:
1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;
2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;
3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.
Відповідно до ч. 7 ст. 206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.
Враховуючи повідомлення підозрюваного та його захисника про нанесення підозрюваному тілесних ушкоджень зі сторони поліції, слідчий суддя вважає за необхідне реагувати в порядку ст. 206 КПК України для здійснення перевірки дотримання вимог законодавства під час затримання особи.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 186, 193-194, 196, 197, 206 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 24 травня 2021 року, включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 26 березня 2021 року.

Визначити розмір застави 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 113500 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до слідчого ізолятора м. Черкаси.

Виконання ухвали покласти на Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.
Невідкладно провести судово-медичне обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Доручити Черкаській окружній прокуратурі провести дослідження дотримання вимог законодавства під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Копію ухвали направити начальнику Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1