Провадження №1-кп/761/258/2021
В И Р О К
іменем України
18 червня 2021 року

Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
За участю прокурора ОСОБА_2 ,
Обвинуваченого ОСОБА_3 ,
Захисника ОСОБА_4 ,
При секретарі ОСОБА_5
розглянувши у відкритому, судовому засіданні матеріали кримінального провадження відносно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з повною середньою освітою, пенсіонера, учасника бойових дій, ліквідатора аварії на ЧАЄС, інваліда 3 групи, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку ст. 89 КК України раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0011428 від 24.09.2015 року,-
в с т а н о в и в :

В судовому засіданні встановлено, що 24 вересня 2015 року приблизно о 01 годині 30 хвилин ОСОБА_3 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільств, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, із застосуванням вогнепальної зброї, вчинив хуліганство при наступних обставинах:
Так 24 вересня 2015 року приблизно о 01 годині 30 хвилин ОСОБА_3 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився за місцем свого проживання. Знаходячись у власній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку із застосуванням вогнепальної зброї.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_3 вийшов на балкон який розташований на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку квартири АДРЕСА_2 , та дістав із невстановленого слідством місця гвинтівку марки «Мосіна», № НОМЕР_1 та набої до неї. В подальшому, ОСОБА_3 , намагаючись протиставити себе іншим громадянам, безпричинно, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, застосовуючи вогнепальну зброю, вчинив щонайменше три постріли по житловому будинку, за адресою: АДРЕСА_3 , чим пошкодив вхідні та внутрішні двері квартири АДРЕСА_4 , яка на праві власності належить ОСОБА_6 , тим самим завдавши матеріальної шкоди на загальну суму 8622 гривні 50 копійок, після цього закрив вікно власного балкону квартири.
Таким чином, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням вогнепальної зброї, тобто вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

Судовий розгляд проведено в межах обвинувачення відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 вину у інкримінованому йому злочині не визнав, від надання показань в судовому засіданні відмовився скориставшись ст. 63 Конституції України.

Потерпіла в судове засідання не з`явилася, суд вичерпав можливості щодо її виклику, тим не менш виходячи з обставин кримінального провадження будь-які її показання суттевого значення для розгляду не мають, оскільки остання не була безпосереднім свідком вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод, законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За ч. 2 ст. 17 КПК України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Згідно з положеннями ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення /за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого/ або в разі надходження заяви /повідомлення/ про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Крім того, саме на них законом покладається обов`язок всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень відповідно до ст. 9 КПК України.

Так, відповідно до ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання.

За ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, покладається на сторону обвинувачення безпосередньо у судовому засіданні.

Так, на обґрунтування винуватості ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, сторона обвинувачення посилається на фактичні дані, які досліджені судом безпосередньо в судовому засіданні, та містяться в:

витяг з кримінального провадження №0011428 від 24.09.2015; постанову про доручення проведення досудового розслідування декільком слідчим від 23.09.2015; постанова про доручення проведення досудового розслідування декільком слідчим від 20.12.2015 року; постанову про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 24.09.2015 року; постанову про зміну групи прокурорів у кримінальному провадженні від 21.12.2016 року; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.09.2015 року; копія паспорту потерпілої ОСОБА_6 ; договір дарування квартири між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ; висновок №10-33/15 про розмір матеріального збитку відповідно якого останній складає 6772.50 копійок; страховий Акт №00194/2015/100 щодо проведення страхового відшкодування ОСОБА_8 ;заява ОСОБА_6 щодо надання згоди на огляд квартири АДРЕСА_4 ; протокол огляду місця події від 24.09.2015з фото таблицею; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 06.11.15 та довідка про вартість експертизи на суму 491,04 гривні; висновок експерта від 22.10.2015 №909 відповідно якого:

1.З числа наданих на дослідження предметів:

-Предмет №1 є оптичним прицілом моделі «ПОСП 8х42» № НОМЕР_2 , що був виготовлений промисловим способом (Білорусь);

-Предмет №2 є прицілом нічного бачення моделі «Sentinel 4x60 MD» № НОМЕР_3 , що був виготовлений промисловим способом (Білорусь);

-Предмет №3 є оптичним прицілом моделі «Paladin 4-16x50» № SC0046, що був виготовлений промисловим способом.

2.При спробі установки вище вказаних предметів на гвинтівку №ЖУ1639, було встановлено:

-Оптичний приціл моделі«ПОСП 8х42» № НОМЕР_2 , установити на гвинтівку не надається можливим, так як він має бокове кріплення типу «хвіст ластівки»;

-Приціл нічного бачення моделі «Sentinel 4x60 MD» № НОМЕР_3 , можливо установити на гвинтівку, але для надійної фіксації його на гвинтівці необхідно затяжні гвинти, які у наданому на дослідження вигляді у прицілі відсутні;

-Установка та надійна фіксація оптичного прицілу моделі «Paladin 4-16x50» № SC0046 на гвинтівці №ЖУ1639 можливе.

Супровідний лист про направлення постанови про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 10.10.2015; висновок експерта від 23.10.2015 №908 відповідно якого: 1. Предмет схожий на рушницю з маркуванням «И48250» виявлений та вилучений під час обшуку 29.09.2015 в приміщенні квартири АДРЕСА_5 у гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є гладко ствольною вогнепальною зброєю мисливською рушницею «ИжК» № НОМЕР_4 , 16-го калібру. 2. Рушниця «ИжК» №И48250 виявлена та вилучена під час обшуку 29.09.2015 в приміщенні квартири АДРЕСА_5 у гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до стрільби придатна. 3. Рушниця «ИжК» №И48250 виявлена та вилучена під час обшуку 29.09.2015 в приміщенні квартири АДРЕСА_5 у гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виготовлена промисловим способом на Іжевському механічному заводі у 1961 році (СРСР). Супровідний лист про направлення постанови про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 02.11.2015 року з довідкою про вартість проведення експертизи на суму 768 гривень; висновок експерта від 02.11.2015 №907 згідно якого: 1,2. З числа п`яти предметів схожих на частини кулі, що були вилучені під час огляду ванної кімнати кВ. АДРЕСА_6 : - предмет умовно позначений №1 є хвостовою частиною стріляної кулі гвинтів очного патрону калібру 7,62х54R; предмети умовно позначені №№2,3 ймовірно є частинами оболонки кулі, при цьому встановити точний калібр не надалося можливим у зв`язку з їх великою деформацією; - предмети умовно позначені №№4,5 ймовірно є частинами сорочки або осередя кулі, при цьому встановити точний калібр не надалося можливим у зв`язку з їх великою деформацією.; супровідний лист про направлення постанови про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 06.11.2015 року з довідкою про вартість виконаної експертизи на суму 491,04 гривні; висновок експерта від 20.10.2015 № 904 відповідно якого: предмет схожий на гвинтівку «Мосіна» № НОМЕР_1 , що була вилучена під час проведення обшуку 29.09.2015, за адресою: АДРЕСА_1 , відноситься до нарізної вогнепальної зброї, є мисливською гвинтівкою Мосіна, № НОМЕР_1 , під патрон калібру 7,62х54R, виготовлена промисловим способом, придатна до стрільби. Супровідний лист про направлення постанови про призначення балістичної експертизи від 23.11.2015 року; постанова про призначення балістичної експертизи від 23.11.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 22.12.2015 року з довідкою про вартість проведеної експертизи на суму 2215,92 гривні; висновок експерта від 09.12.2015 №51 відповідно якого: Куля, фрагментом якої є наданий на дослідження предмет (оболонка хвостової частини (предмет №1 рис. №4))), була стріляна із гвинтівки № НОМЕР_1 .; супровідний лист про направлення постанови про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 06.11.2015 з довідкою про визначення вартості проведеної експертизи на суму 1166,22 гривні; висновок експерта від 22.10.2015 №906; постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 року; супровідний лист про направлення висновку експерта від 07.12.2015 з довідкою про вартість проведеної експертизи на суму 982,08 гривні; висновок експерта від 20.10.2015 №905; постанова про визнання речовим доказом та передачу його на зберігання від 20.10.2016 року; лист до начальника УЛМТЗ ГУНП у м. Києві щодо прийняття та тимчасове зберігання озброєння від 24.02.2016 року; приймальний акт №63 на прийняття на склад УРЗ ГУ МВС України в м. Києві зброї і боєприпасів від 24.02.2016; супровідний лист про направлення висновку експерта від 07.10.2015 року з довідкою про вартість проведеної експертизи на суму 691.2 гривні; висновок експерта від 25.11.2015 №741хс; ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 26.09.2015 про задоволення клопотання слідчого про обшук; протокол обшуку від 29.09.2015 рокута характеризуючи матеріали.

Стороною захисту було надано та досліджено в судовому засіданні ксерокопії описів документів, що знаходилися в кримінальному провадженні №1428 від 24.09.2015 року; ксерокопії листа Київської місцевої прокуратури №10 від 15.11.2016; ксерокопії протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 27.12.2016; ксерокопії листа Київської місцевої прокуратури №10 від 20.01.2017; ксерокопії постанов про: оголошення розшуку ОСОБА_3 від 14.03.2016; зупинення досудового розслідування від 15.03.2016; та поновлення досудового розслідування від 17.04.2016; довідки погодженої ролкурором ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0011428 у якій зазначена причина повернення обвинувального акту та обставини вчинення злочину (на виконання п.23 наказу ГПУ №4 від 19.12.2012); ухвала від 13.10.2016 колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва якою ухвалу Шевченківського районного суду від 25.08.2016 якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0011428 по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 296 КК України повернуто прокурору залишено без змін; клопотання погоджене прокурором прокуратури Шевченківського району м. Києва ОСОБА_10 до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_11 за наданням дозволу про проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_3 ; копії заяви потерпілої ОСОБА_6 , поданої до Шевченківського районного суду м. Києва від 15.08.2016 про відсутність будь яких претензій до обвинуваченого.

Крім того у судовому засіданні були допитані свідок і експерт.

Допитаний у суді свідок ОСОБА_12 , повідомив, що доступу до експертизи він не мав, мали тільки експерти центру, свідок був спеціалістом на огляді місця подій, був у складі слідчо-оперативної групи і перебував на чергуванні,тоді на місце подій виїхало все керівництво територіального відділу поліції, керівництво з Герцена, слідчим хто проводив на той момент слідчі дії був ОСОБА_13 . Свідок повідомив, що коли прибули на місце подій, керівництвом було прийнято рішення викликати балістичну групу, які прибули на місце і почали огляд, проводили на чолі з начальником ОСОБА_14 , а свідок проводив огляд тільки на східцях там де в стеклі був отвір від імовірно кулі і в інші приміщення вони не заходили. Свідок робив фотографування, в подальшому бачив фотографії, що дії ще проводились в якійсь кватирі, але свідок там не приймав участь. Також повідомив, що на останній сторінці протоколу є його підпис і не вказані спеціалісти балістики, але вони мали бути в казані, підпис свідка є тільки на першій сторінці і на останній. Свідок робив тільки фотографії і допомагав подав та таке інше, де знайшли фрагменти кулі свідок не знає. Свідок повідомив, що на місці події був начальник слідчого підрозділу, начальник карного розшуку, поняті були, натягували нитку і вимірювали траєкторію польоту, як повідомив свідок на даних захисником матеріалах його підпису немає, свідок відповів, що робив фотографії тільки східців.

Як правило усі учасники слідчої дії ставлять на всіх сторінках підпис, на думку свідка був здійснений один постріл. Постріл був здійснений в нижню частину вікна, були сліди на перилах.

В день чергування був інструктаж, на той момент все робилось правильно і без зауважень, всі були на місці, на той момент коли все фіксувалося питань не було, балістичний відділ теж проводив фотозйомку.

Підпис свідка є тільки на першій сторінці і останній, керівники теж являються учасниками. Свідок повідомив, що йому першому дали підписати протокол.

Допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_15 , зазначив, що в експертизі відмічена, що хвостова частина кулі відповідає саме тому калібру гвинтівкової, основна ознака це її частина, яка скошена хвостова, метал з якого вона зроблена, а також його обробка і покриття, корочка пулі сама є стальною і покрита металом. Свідок повідомив, що наноситься мідна оболонка для зменшення тертя пулі, дані особливості говорять про те, що пуля зроблена на території Радянського союзу або країн, які входили до союзу, так як іноземні виробники давно не використовують сталь для патронів, і для порівняння була поставлена куля з інформаційно довідкової колекції, фотографії, які були надані не мають ніякого відношення до співставлення, тому що та довжина летучої частини кулі є менша. І як зазначив експерт, що виходячи із тих кусків є кпуля 76АН54 патрону гвинтівочного. Експерт повідомив, що було використано кулю 76АН54 воєнного екземпляру.

Все, що надавалося вказане в досліджені. Коли назначається експертиза то в постанові зазначається обставини справи і експерт перед тим як приступити до роботи ознайомлюється з даними обставинами, на місце події він як експерт не виїжджав. Експерт повідомив, що цей висновок про приналежність даних залишків кулі до конкретного зразку.

Суд, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, перевіривши та оцінивши усі доводи учасників судового провадження, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, обґрунтованим є рішення ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили. При постановленні вироку суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин кримінального провадження в їх сукупності, керуючи законом, повинен оцінити кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення та для вирішення питань, зазначених у ст. 374 КПК України.

Усі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого. Коли зібрані у справі докази не підтверджують обвинувачення і всі можливості збирання додаткових доказів вичерпані, суд зобов`язаний постановити виправдувальний вирок.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Як вбачається з викладеного обвинувачення, ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він приблизно о 1 годині 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, знаходячись за місцем свого мешкання , застосовуючи вогнепальну зброю, вчинив щонайменше три постріли по житловому будинку, за адресою: АДРЕСА_3 , чим пошкодив вхідні та внутрішні двері квартири АДРЕСА_4 , яка на праві власності належить ОСОБА_6 . Однак, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що будь-яких доказів того, що ОСОБА_3 перебував в стані алкогольного сп?яніння, перебував за місцем свого мешкання в час зазначений в обвинувальному акті та особисто здійснював постріли (фактично не встановлена кількість здійснених пострілів) відсутні взагалі.

Що стосується протоколу огляду місця події від 24.09.2015 року проведеного за місцем мешкання потерпілої, за адресою: АДРЕСА_7 то слід зазначити, що відповідно заяви потерпілої ОСОБА_6 огляд було проведено з її згоди. Тим не менш, відповідно статті 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього кодексу для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду…

Відповідно до ч.2,3 ст. 234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування…

У разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке повинно містити відомості…З правової позиції Верховного Суду України (постанова від 21.04.2021 року №708/392/18) вбачається, що з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. За приписами ст. 237 КПК України вказана слідча (розшукова) дія здійснюється за правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

З самого протоколу вбачається, що під час огляду було вилучено металеві частини в кількості 5 штук які поміщені в пакет експертної служби №2437434. Тобто, враховуючи що під час огляду, відбулося вилучення речей, що є фактично обшуком приміщення, вказані дії повинні були проводитися за правилами проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді, чого не відбулося, будь якої ухвали слідчого судді щодо легалізації даних дій в матеріалах провадження не існує.

Наявність заяви потерпілої щодо проведення огляду її квартири сама по собі не може свідчити про правомірність дій працівників правоохоронного органу в ході проведення слідчої (розшукової) дії та її добровільну згоду на такий огляд.

Крім того, у відповідності до ст. 104 КПК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі.

Протокол складається з: 1) Вступної частини, яка повинна містити відомості про:місце, час проведення та назву процесуальної дії;особу, яка проводить процесуальну дію (прізвище, ім?я, по батькові, посада);інформацію про те, що особи, які беруть участь у процесуальній дії, заздалегідь повідомлені про застосування технічних засобів фіксації, характеристики технічних засобів фіксації та носіїв інформації, які застосовуються при проведенні процесуальної дії, умови та порядок їх використання;...

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 , який був присутній при даній процесуальній дії зазначив, що для огляду були залучені спеціалісти балістичної групи, які прибули на місце і почали огляд, проводили на чолі з начальником ОСОБА_14 , а свідок проводив огляд тільки на східцях там де в стеклі був отвір від імовірно кулі і в інші приміщення вони не заходили. Вказані особи, а саме як показав свідок, ОСОБА_16 відображений на фото таблиці, яка є додатком до протоколу. Відповідно змісту протоколу були проведені заміри траєкторії входу кулі у приміщення, які виконували дані спеціалісти, а свідок лише їм допомагав. Також зазначив, що перебував тільки на сходовій клітці, в квартиру не заходив. Однак, вказані особи не відображені у протоколі, підписи не ставили, що є безумовним порушенням вказаної статті. Також, свідок зазначив, що опізнав свій підпис в протоколі огляду тільки на першій та останній сторінці даного протоколу, хоча пам`ятає що підписував увесь протокол, в приміщенні квартири при вилученні там уламків кулі присутнім не був, за це не розписувався, тому враховуючи вказане вище у сукупності дає підстави суду вважати даний доказ недопустимим в порядку статей 86, 87, 89 КПК України.

Враховуючи висновки суду про недопустимість доказу у вигляді протоколу огляду місця події від 24.09.2015 року під час якого були вилучені металеві фрагменти в кількості 5 штук, які в подальшому слідчим направленні для проведення експертиз, слід визнати недопустимими доказами які є похідними від протоколу огляду, враховуючи принцип «плодів отруйного дерева» наступні докази: постанова про призначення судово-балістичної експертизи від 06.10.2015 в рамках кримінального провадження №0011428 від 24.09.15; висновок експерта №907 від 02.11.2015 року; постанову про призначення балістичної експертизи від 23.11.2015 року; висновок експерта №51 від 09.12.2015 року, якими підтверджувалось що останки кулі які знайдені в квартирі потерпілої є кулею стріляною з гвинтівки належній обвинуваченому.

Оскільки дані докази є ключовими доказами сторони обвинувачення стосовно вини ОСОБА_3 у інкримінованому йому злочині, доведеність його вини повністю спростовуються.

Слід також погодитися з доводами сторони захисту, щодо визнання не допустимими долучених в якості доказів ксерокопій супровідних листів постанов про призначення судових експертиз, висновків експертів, квитанцій про зберігання речових доказів (а.с. 86-107, 112-114, 119, 120, 129-139, 152-155, 158-161) оскільки усі дані документи зібрані у кримінальному провадженні №0011680 за ч.1 ст.263 КК України яка обвинуваченому не пред?явлена. Будь якої постанови про об?єднання даних кримінальних проваджень, виділення, ухвал про тимчасовий доступ до матеріалів іншого кримінального провадження суду не надано.

Також, слід погодитися з доводами сторони захисту, в тій частині, що постанова про доручення проведення досудового розслідування декільком слідчим групою слідчих від 20.12.2015 не підписана заступником начальника ОСОБА_17 та фактично є не чинною, а тому також є недопустимим доказом.

Усі інші докази надані стороною обвинувачення суд визнає неналежними оскільки вони у своїй сукупності взагалі не доводять, факту вчинення саме ОСОБА_3 даного злочину

Отже, суд приходить до висновку, що прокурор в суді не представив достовірних об`єктивних даних, які б підтверджували вину обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України, яка викладена у КК України як вчинення хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням вогнепальної зброї. Досудовим слідством взагалі не встановлено де, коли, яким чином ОСОБА_3 здійснив постріли і чи був це саме він. Тому з наведеного вище вбачається що органом досудового слідства не доведена як об?єктивна так і суб?єктивна сторона даного злочину.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність, зокрема, об`єктивної та суб`єктивної сторони злочину у висунутому ОСОБА_3 обвинуваченні.

На підставі наведеного, провівши судовий розгляд даного кримінального провадження, відповідно до положень ст. 337 КПК України, згідно з якими судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, дотримуючись принципів змагальності сторін та свободи в подані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, дотримуючись принципу диспозитивності, а саме: діючи в межах своїх повноважень та компетенції, вирішуючи лише ті питання, що винесені на розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим не наділений повноваженнями за власною ініціативою ініціювати проведення певних слідчих /розшукових/ дій, оскільки функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган, суд приходить до висновку про те, що докази здобуті під час досудового розслідування не доводять вини обвинуваченого, фактично є не допустимими, позиція сторони обвинувачення фактично є припущенням, а відтак в діях ОСОБА_3 відсутній склад інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст. 62 Конституції України, ст. 17 КПК України, в основу вироку можуть бути покладені тільки достовірні докази, досліджені в судовому засіданні. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого. Коли зібрані по справі докази не підтверджують обвинувачення і всі можливості збирання додаткових доказів вичерпані, суд зобов`язаний ухвалити виправдувальний вирок.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 373 КПК України, виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Таким чином, з урахуванням викладеного раніше, в ході судового розгляду, за наслідками всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ наданий сторонами обвинувачення та захисту з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що висунуте ОСОБА_3 обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, не знайшло свого підтвердження, оскільки достатніх доказів на доведення участі у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, стороною обвинувачення не надано, судом не виявлено, в зв`язку з чим суд вважає за необхідне в силу презумпції невинуватості, закріпленої у ст.62 Конституції України, виправдати обвинуваченого на підставі п.2 ч.1 ст. 373 КПК України, оскільки у судовому засіданні не було доведене, що ОСОБА_3 вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.296 КК України.

Речові докази повернути власнику та дозволити використовувати на власний розсуд.

На підставі наведеного, керуючись п.2 ч.1 ст. 373, 374-376 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 визнати невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України та виправдати у зв`язку з недоведеністю, що ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.296 КК України.

Речові докази повернути власнику та дозволити використовувати на власний розсуд.

На вирок можуть бути подані учасниками судового провадження апеляційні скарги до Київського Апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з моменту його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк із моменту отримання його копії. Якщо вирок ухвалено без виклику особу, яка його оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.

Суддя ОСОБА_18 БУГІЛЬ