Справа № 296/1036/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 лютого 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000239 від 20.04.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням та просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.01.2021 у справі №296/275/21.
В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.01.2021 у справі № 296/275/21 накладено арешт на грошові кошти в загальній сумі 968 тисяч 500 гривень.; грошові кошти в сумі 210 доларів США; грошові кошти в сумі 50 євро; поліс №AEI3566906 на ім`я ОСОБА_4 , медичну довіреність на ім`я ОСОБА_4 ..

Зазначає, що в накладенні арешту відпала потреба, оскільки грошові кошти, поліс, та медична довіреність не містять на собі слідів злочину та не будуть досліджуватися експертами, а були предметом кримінально карних діянь.

З ухвали про накладення арешту вбачається, що індивідуальні родові ознаки вилучених грошових коштів не визначалися, а тому твердження про ту обставину, що вони не будуть досліджуватися експертами, є вірним. Сам факт вилучення грошових коштів з автомобіля підозрюваного майже одразу після вчинення кримінального правопорушення і є доказом причетності певних осіб до цього діяння.

Вважає, що у даному кримінальному провадженні відсутні підстави для подальшого арешту майна та утримання грошових коштів і документів, які належать потерпілому.

Під час судового розгляду клопотання здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Адвокат ОСОБА_3 та власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про скасування арешту на майно підтримали та просили його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні. Після оголошеної перерви у судове засідання не з`явилися, згідно поданої заяви просять закінчити розгляд справи за їх відсутності.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив не скасовувати арешт, оскільки потреба у збереженні речових доказів продовжує існувати, а тому скасування арешту є передчасним.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення прокурора, адвоката, власника майна слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.
Водночас, відповідно до положень ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст.170 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000239 від 20.04.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.
Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.01.2021 накладено арешт на грошові кошти в загальній сумі 968 тисяч 500 гривень.; грошові кошти в сумі 210 доларів США; грошові кошти в сумі 50 євро; поліс №AEI3566906 на ім`я ОСОБА_4 , медичну довіреність на ім`я ОСОБА_4 ..

Зі змісту ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 20.01.2021 у справі № 296/275/21 вбачається, що арешт на грошові кошти в загальній сумі 968 тисяч 500 гривень.; грошові кошти в сумі 210 доларів США; грошові кошти в сумі 50 євро; поліс №AEI3566906 на ім`я ОСОБА_4 , медичну довіреність на ім`я ОСОБА_4 накладено з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження №0000239.
Як вбачається з матеріалів клопотання заявника та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування обраний захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі.
Крім того, з наданих прокурором пояснень вбачається, що обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.
Таким чином, відсутні підстави вважати, що арешт на майно накладено необґрунтовано або на даний час відпала необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна у кримінальному задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.98, 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000239 від 20.04.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1