УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №80000766 від 12.05.2021 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Балта Балтського району Одеської області, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, працюючого помічником машиніста електровоза цеху № 41 основне депо Одеса-Сортувальна, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Досудовим розслідуванням установлено, що 11.05.2021, приблизно о 19:40 год., між ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які перебували біля супермаркету «Таврія В», що розташований за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні, 3а, на підґрунті малозначного приводу виник конфлікт.
У ході конфлікту, у ОСОБА_5 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник злочинний умисел, спрямований на умисне спричинення ОСОБА_6 тяжких тілесних ушкоджень.
З метою доведення злочинного умислу до кінця останній наніс удар рукою стиснутою у кулак в праву область голови ОСОБА_6 , спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді важкої відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку важкого ступеню, субдурального крововиливу в лобово-скроневу область справа, та лобову область зліва, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя.
Після цього, 12.05.2021 ОСОБА_6 було доставлено бригадою «швидкої допомоги» до КНП «Міська клінічна лікарня № 1» ОМР, де останній ІНФОРМАЦІЯ_2 в результаті спричинених йому ОСОБА_5 тілесних ушкоджень помер.
Прокурор звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що завершити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні не виявляється можливим, оскільки для повного, об`єктивного і всебічного дослідження всіх обставин кримінального провадження необхідно виконати ряд слідчих і процесуальних дій, проведення яких потребує додаткового часу, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

2. Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказавши, що ризики відпали, ОСОБА_5 співпрацює зі слідством .

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
13.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
14.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення такого кримінального правопорушення.
4.2. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.08.2021 року строк досудового розслідування кримінального провадження №80000766 від 12.05.2021 року було продовжено до п`яти місяців, а саме до 13.10.2021 року, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування необхідно виконати наступне: провести слідчий експеримент з свідками в рамках комісійної судово-медичної експертизи; отримати висновок раніше призначеної комісійної судово-медичної експертизи; виконати вимоги ст. 290 КПК України, а саме ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторін кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
4.3. Вирішення питання про продовження існування ризиків, встановлених ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу.
17.05.2021 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 14.07.2021 року.
12.07.2021 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту було продовжено до 13.08.2021 року.
Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
Слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, беручи до уваги, також суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, тяжкі наслідки у вигляді смерті людини, у зв`язку з чим, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, продовжує існувати.
Крім того, слідчий суддя враховує, що в рамках даного кримінального провадження наявні особи свідків, на показання яких сторона обвинувачення на теперішній час посилається в обґрунтування існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрюваний може на них впливати, з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжких злочинів.
Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
Викладене свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
4.4. Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, по відношенню до домашнього арешту більш м`якими запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, які продовжують існувати, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі, які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом продовження відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
На підставі вищевикладеного, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.177, 178, 181, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №80000766 від 12.05.2021 року задовольнити.
Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язавши його не залишати приміщення домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, строком до 12.10.2021 року, в межах строків досудового розслідування.
Продовжити покладені на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 12.10.2021 року, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду на визначений ними час;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту направити для виконання до відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1