Справа № 404/7844/20
Номер провадження 1-кс/404/471/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2021 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою без права внесення застави на тримання під вартою з правом внесення застави, стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одеса, українця, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, без утриманців, хворіє на виразку шлунку, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого, стосовно якого складений протокол за ч. 1 ст. 130 КУПАП,

підозрюваного по кримінальному провадженню 0001521 за ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2021 року, захисник ОСОБА_4 в інтересах підзахисного ОСОБА_5 , в порядку ст. 201 КПК України, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою без права внесення застави, на тримання під вартою з правом внесення застави.

Захисник з підозрюваним переконують що підставою ініціювання такого звернення стало: відшкодування шкоди потерпілому; дійове каяття, зменшення тяжкості злочину, тобто зменшення небезпеки особи підозрюваного; підозрюваний сприяє досудовому розслідуванню; повідомив правдиві покази, тому зменшились ризики передбачені статтею 177 КПК України.

Прокурор погодився з заявленими вимогами сторони захисту.

У заяві про злочин та під час допиту потерпілий пояснив, що винні особи заволоділи його майном. З цих підстав первинне повідомлення про підозру кваліфіковано за ч. 2 ст. 187 КК України.

Протягом двох місяців слідчий не проводив слідчих експериментів з усіма учасниками досліджуваних подій, не залучав до вказаної слідчої дії судово-медичного експерта. По результатам чотирьох можливих слідчих дій не призначив судово-медичних експертиз для перевірки показів підозрюваних. Не порівняв фактично зібрані данні з достовірністю змісту показів підозрюваних. При наявних суперечностях та неузгодженостях змінив кваліфікацію підозри на ч. 4 ст. 296 КК України, внаслідок чого у зазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_5 було змінено письмове повідомлення про підозру в тому, що він 04.12.2020 року о 15-50 год., за попередньою змовою з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , по АДРЕСА_2 з хуліганських спонукань, порушуючи громадський порядок і спокій громадян, з явної неповаги до суспільства з особливою зухвалістю, умисно наніс удар у потиличну частину голови ОСОБА_8 , від якого потерпілий впав на землю, а підозрюваний продовжив наносити ОСОБА_8 удари по тулубу та голові. Умисно розпилив в обличчя потерпілого речовину сльозоточивої та дратівливої дії «Перець-4». Від отриманих травм потерпілий ОСОБА_8 , отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забій головного мозку першого ступеня, множинні забійні рани волосистої частини голови, множинні забої м`яких тканин тулуба, кінцівок, нагноєна атерома м`яких тканин шиї справа.

18.01.2021 року, ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою без права внесення застави.

16.02.2021 року, колегія суддів Кропивницького апеляційного суду залишила без змін застосований вид запобіжного заходу.

26.02.2021 року, на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда підозрюваному ОСОБА_5 , продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання його під вартою, без права внесення застави, строком на двадцять дев`ять днів, тобто до 12 години 45 хвилин, 29 березня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Частиною 3 цієї статті передбачено, що до клопотання мають бути додані:1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Попередні ухвали судів підтверджують, а в поданому клопотанні не оспорюється доведеність обґрунтованості підозри такого ступеня тяжкості, який достатній для застосування тримання під вартою.

На умовах ст. 22 та ст. 26 КПК України (засада змагальності та диспозитивності) при вирішення вимог поданого захисником клопотання, необхідно з`ясувати: чи зменшилися ризики невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зменшення ступеня небезпеки інкримінованих йому подій, в тому числі й зменшення небезпеки самої особи підозрюваного.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою, продовження строку тримання під вартою та зміни умов запобіжного заходу має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою, зміна виду та умов застосованого запобіжного заходу може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства.

Перераховані обставини були предметом ретельного судового контролю і знайшли своє відображення в тексті ухвалі слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 18.01.2021 року, ухвалі колегії суддів Кропивницького апеляційного суду від 16 лютого 2021 року, при вирішенні клопотання про продовження строку дії застосованого запобіжного заходу з приводу правильності застосування підозрюваному ОСОБА_5 тримання під вартою без права внесення застави, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи, такі як застава, домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, не забезпечать на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Завдання слідчого судді полягає у тому, щоб врахувати наявність обґрунтованої підозри, підстав вважати що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливі ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; можливості знищити, сховати або спотворити будь-які з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливості незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, у цьому ж кримінальному провадженні; можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; можливості вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ця особа підозрюється, обвинувачується, для запобігання ризикам.

Стосовно підозрюваного застосований законний запобіжний захід у виді тримання під вартою без права внесення застави, який є співмірним та ефективним. Завдяки обраному виду забезпечення стало можливим: відшукання викраденого майна потерпілого, подальшому незаконному впливу на потерпілого, підозрюваний виконує всі процесуальні обов`язки, запобіжний захід стримує підозрюваного від вчинення ним нових злочинів та запобігає переховуванню від слідства та суду.

Слідчий без вагомих підстав у підозрі змінив мотив з корисливого на хуліганські спонукання. Обумовлена зміна не зменшує ступінь та характер суспільної небезпеки та важливість охоронюваних суспільних відносин порушених внаслідок розбійного нападу чи хуліганства.

Дійсно, внаслідок зміни кваліфікації зменшилась мінімальна санкція можливого покарання, проте виключно суд у нарадчій кімнаті при ухваленні остаточного процесуального рішення по кримінальному провадженню має право визначити ступінь покарання та право засудженого на випробування (ст.75 КК України).

З огляду на вказане, хибні посилання представників сторони захисту про необхідність врахування мінімальної межі санкції покарання як умови для зміни виду запобіжного заходу. При розгляді поданого клопотання передчасні та безпідставні припущення захисника і підозрюваного з цього приводу. Заявлені припущення не є предметом доказування в цьому клопотанні.

Незалежно від первинної чи зміненої кваліфікації пред`явленої підозри, продовжує існувати факт умисного застосування фізичного насильства поєднаний з винятковою зухвалістю характеру інкримінованих подій. Перераховані факти забороняють слідчому судді визначити розмір застави, як-то регламентовано ч. 4 ст. 184 КПК України.

Крім того, достовірно не з`ясована дійсна мета умисних дій трьох мешканців міста Одеси по відношенню до потерпілої особи з міста Кропивницького. Можливий організатор нападу перебуває на волі, тобто з часом не зменшується ступінь заявлених ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

В поясненнях потерпілий наполягає про існування тривалого невирішеного майнового спору, тобто реальний ризик продовження злочину. Ретельне готування, ступінь організації інкримінованих подій, підшукані виконавці, транспортні засоби, знаряддя злочину свідчать про продовження існування заявлених ризиків. Сам підозрюваний не має сталих соціальних зв`язків, моральних норм та правил поведінки у суспільстві. Не здатен вирішувати конфлікти мирним шляхом, що є неприйнятним у демократичному суспільстві.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони повинні подати докази обставин, на які вони посилаються. Представники сторони захисту не подали належного і допустимого доказу про особисте відшкодування потерпілим шкоди від злочину. Подана копія квитанції 36А1-45Х1-ЕРАВ-8ХМ2 не містить призначення платежу, оскільки можливий електронний переказ обмежується загальною підставою: «переказ особистих коштів» на користь третьої особи. Таким чином не підтверджено призначення і одержання грошових коштів самим потерпілим.

Завдяки перебуванню підозрюваного під вартою унеможливлюється незаконний вплив на потерпілого.

Активне сприяння підозрюваного у розслідуванні кримінального провадження може полягати у добровільній видачі майна. Разом з цим, частину викраденого майна вилучили завдяки ефективним діям правоохоронних органів, а не з ініціативи підозрюваного.

На виконання вимог ст. 6 Конвенції, держава зобов`язана забезпечити позитивний обов`язок, спрямований на організацію проведення швидкого, повного, об`єктивного досудового розслідування, захисту прав потерпілого. Для досягнення легітимної мети продовжують існувати ризики для запобігання переховуванню, знищенню речових доказів, незаконного впливу на учасників кримінального провадження, вчиненню нових злочинів або продовження існуючого.

Позитивні характеристики з місця проживання, прагнення знайти офіційне місце працевлаштування та наявність родини у підозрюваного були враховані під час застосування та продовження запобіжного заходу, але виявились недостатніми для обрання менш суворого заходу забезпечення, у тому числі визначення альтернативного виду запобіжного заходу,-застави.

ОСОБА_5 зареєстрований і мешкає в іншому населеному пункті, який не співпадає з місцем досудового розслідування, що стане приводом для можливих неявок та оголошення міждержавного розшуку, як наслідок затягування досудового розслідування.

26 лютого 2021 року підозрюваному продовжили тримання під вартою без права внесення застави. Висловлені ризики в ухвалі про продовження запобіжного заходу не змінились, тому відсутні потреби для зміни запобіжного заходу. Перелічені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою без права внесення застави.

Не подано належних і допустимих доказів зменшення або відсутності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, внаслідок чого необхідно відмовити у задоволенні поданого клопотання про зміну запобіжного заходу, з тримання під вартою без права внесення застави на тримання під вартою з правом внесення застави. Керуючись ст.201 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну виду запобіжного заходу з тримання під вартою без права внесення застави на тримання під вартою з правом внесення застави, - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1