Справа № 640/5303/19
н/п 1-кп/953/179/21
"02" квітня 2021 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
Головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисників адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді вказане кримінальне провадження, судовий розгляд триває.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2020 для розгляду вказаного кримінального провадження визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Чергове судове засідання по вказаній справі призначено на 02.04.2021 року на 11 год. 30 хв., суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 , яка є учасником колегії, з 31.03.2021 по 05.04.2021 року до 10.00 год. перебуває у нарадчій кімнаті по розгляду іншого кримінального провадження.
Як вбачається з матеріалів справи, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 закінчується 11 квітня 2021 року.
Відповідно до ст. 331 ч.3 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до п. 20-5 Розділу ХІ Перехідні положення КПК України 2012 року у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
В судовому засіданні 02 квітня 2021 року прокурор ОСОБА_3 заявив про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 враховуючи те, що на його думку продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, які були враховані слідчим суддею при обранні відносно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та судом при продовженні строку запобіжного заходу. Просив суд щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою до 60 днів, про що надав письмову промову. Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала заявлене клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 щодо продовження строку запобіжного заходу заперечували. Захисник адвокат ОСОБА_6 наголосив, що прокурором було порушено строк звернення із цим клопотанням, а тому його слід залишити без розгляду. Обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання про зміну йому запобіжного заходу на домашній арешт.
З урахуванням норм ч.5 ст.20-5 Розділу XІ Перехідних положень КПК України, та того, що на даний час неможливо розглянути клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 визначеним відповідно до протоколу розподілу вказаної справи складом суду з огляду на те, що учасник колегії з об`єктивних підстав відсутня, та враховуючи, що строк запобіжного заходу закінчується 11 квітня 2021 року, а наступне судове засідання погоджене колегією суддів на 14.05.2021 року, приходжу до висновку про необхідність розгляду клопотання про продовження строків запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 одноособово.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Так, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості переховування ОСОБА_5 від суду, підтверджується відомостями, відображеними в обвинувальному акті стосовно останнього, оскільки кримінальні правопорушення, у вчиненні яких він обвинувачується передбачають, в тому числі покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Більш того, звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням, за вчинення цього злочину КПК України не передбачено, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду.
Щодо ризику про вчинення іншого кримінального правопорушення, то суд також погоджується з прокурором, що цей ризик продовжує існувати, оскільки з обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_5 раніше судимий, на день затримання не був працевлаштований, до Київського районного суду м. Харкова протягом розгляду кримінального провадження надійшов ще один обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , що свідчить про існування підстав вважати, що останній продовжить свою злочинну діяльність чи вчинить інше кримінальне правопорушення.
Отже, існування ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні, підтверджуються зазначеними вище обставинами.
Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Отже, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого обвинувачується, дані про особу обвинуваченого, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому продовжує дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений у КПК України.
Крім того, суд зауважує, що посилання сторони захисту на необхідність залишення клопотання прокурора без розгляду через порушення строків звернення із таким клопотанням, є безпідставними, оскільки прокурором не порушив строк звернення із таким клопотанням, визначений приписами ч.1 ст.. 199 КПК України.
Відповідно до положень ч.1 ст.183, ч.5 ст.176 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, розмір застави у даному кримінальному провадженні не визначається, оскільки ОСОБА_5 обвинувачують, у в тому числі у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 331, 369, ст. 20-5 Розділу XІ Перехідних положень КПК України, суд,-
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого - задовольнити.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 я залишити без змін - у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 31 травня 2021 року включно.
Встановити строк дії даної ухвали з 02 квітня 2021 року по 31 травня 2021 року включно.
В задоволенні клопотання захисників про залишення клопотання прокурора без розгляду відмовити.
В задоволенні клопотання обвинуваченого про зміну йому запобіжного заходу відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 5 днів з дня її оголошення, обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1