Справа № 646/1396/20
№ провадження 1-кс/646/798/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.04.2021 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , вивчивши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника органу досудового розслідування, яка полягає у нерозгляді клопотань у кримінальному провадженні №0002757, -

в с т а н о в и в:

До суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , який у кримінальному провадженні №0002757 має статус потерпілого, на бездіяльність начальника слідчого відділу ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , з вимогами: визнати бездіяльність в частині порушення ч.2 ст.220 КПК України щодо ненадання відповіді на його клопотання від 10.03.2021, 24.03.2021 та 08.04.2021, а також зобов`язати надати відповіді на ці клопотання.
Вирішуючи питання про наявність правових підстав для відкриття провадження за скаргою, слідчий суддя враховує наступне.
Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні. Зі змісту вказаної норми вбачається, що предметом оскарження слідчому судді в порядку Глави 26 КПК України може бути така бездіяльність: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 КПК України, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки.

При цьому бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що 10.03.2021, 24.03.2021 та 08.04.2021 представник потерпілого у кримінальному провадженні №0002757 ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_2 звернувся до начальника СВ відділу поліції №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 з клопотаннями, у яких просив поновити досудове розслідування вказаного кримінального провадження, доручити проведення досудового розслідування у ньому кваліфікованому слідчому, надати слідчому вказівки про проведення низки слідчих та процесуальних дій. Нерозгляд вказаних клопотань в порядку ст.220 КПК України став підставою для звернення адвоката ОСОБА_2 до слідчого судді з даною скаргою.
Статтею 220 КПК України передбачено порядок розгляду клопотань сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника під час досудового розслідування кримінального провадження слідчим, дізнавачем, прокурором.

Частиною 1 статті 3 КПК України визначено терміни, що їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, та значення, які вони мають.

Так, згідно з п.17 вказаної норми, слідчий це службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Згідно з п.7 ч.1 ст.3 КПК України, керівник органу досудового розслідування - начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, перший заступник або заступник Директора Державного бюро розслідувань, керівник (начальник) Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу органу Державного бюро розслідувань, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Слідчий органу досудового розслідування та керівник органу досудового розслідування мають різні повноваження та правовий статус, що визначено ст.ст.39, 40 КПК України. При цьому повноваження керівника досудового розслідування визначені у ст.39 КПК України, якою передбачено, що він користується повноваженнями слідчого лише при особистому здійсненні досудового розслідування.

Зі змісту вищезазначених норм вбачається, що обов`язок розглянути у кримінальному провадженні клопотання осіб, зазначених у ст.220 КПК України, про виконання будь-яких процесуальних дій, порядок розгляду таких клопотань, а також строк, у який такі дії повинні бути вчинені, регламентовано для слідчого, уповноваженого в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Зі змісту скарги та доданих документів не вбачається, що керівник органу досудового розслідування ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області начальник слідчого відділення ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0002757 здійснює повноваження слідчого. Натомість, виходячи зі змісту питань, вирішення яких ініційовано у клопотаннях адвоката ОСОБА_2 : доручити проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні слідчому з певною кваліфікацією, надати слідчому вказівки вбачається, що представник потерпілого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_2 звертався до начальника СВ відділу поліції №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 як до керівника органу досудового розслідування.
Порядок та строк розгляду клопотань учасників кримінального провадження керівником органу досудового розслідування у КПК України не визначений.

Отже, на підставі системного аналізу ст.ст.3, 39, 40, 220, 303 КПК України слідчий суддя приходить до висновку, що бездіяльність керівника органу досудового розслідування, яка полягає у невчиненні дій щодо розгляду клопотань учасників кримінального провадження, в порядку ст.303 КПК України оскарженню не підлягає, оскільки така бездіяльність не стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
За таких обставин, оскільки бездіяльність, оскарження якої винесено представником потерпілого на вирішення слідчого судді, в порядку Глави 26 КПК України оскарженню не підлягає, відсутні правові підстави для відкриття слідчим суддею провадження за даною скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 .
Керуючись ст.ст.214, 220, 303-309, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , яка полягає у нерозгляді клопотань у кримінальному провадженні №0002757.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1