Справа №639/4176/21
Провадження №1-кс/639/1282/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 07.03.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що прокурорами прокуратури Харківської обласної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у досудовому розслідуванні кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 07.03.2018 за ч. 3 ст. 191 КК України.

Так, слідчим управлінням ГУНП в Харківській області спільно з ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000072 від 07.03.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, за фактом незаконного заволодіння коштами місцевого бюджету під час закупівлі послуг з організації харчування, продуктів: молока 2,5 % жирності, незбираного згущеного молока з цукром 8,5% жирності, що вчинене посадовими особами Управління освіти адміністрації Шевченківського, Київського, Московського, Немишлянського, Новобаварського, Холодногірського, Основянського, Індустріального районів Харківської міської ради, за попередньою змовою та у групі зі службовими особами КО «Дошкільне харчування», ПП «ГЕРМЕС», ТОВ «Слобожанський продкомбінат», ТОВ «Хазар`ЛТД та рядом підконтрольних ФО-П.

Комунальна організація Харківської міської ради «Дошкільне харчування» ЕДПРПОУ 37999869 (м. Харків, пр. Архітектора Альошина,11) створена на 6 сесії Харківської міської ради 6 скликання, метою створення КО «Дошкільне харчування», як єдиного організатора харчування у ДНЗ м. Харкова, є ефективне управління комунальною власністю, якісного надання гарантованих послуг харчування та вирішення питання організації харчування вихованців дошкільних навчальних закладів по районах м. Харкова, а саме: моніторинг середньо ринкових цін на товари, підтримка обсягу закупівель товарів, які поставляються до ДНЗ, ефективне і прозоре використання бюджетних коштів. Проте, з моменту створення, тобто з 28.12.2011, по теперішній час, комунальна організація не проводила тендерні закупівлі, аукціони як розпорядник або замовник.

Відповідно отриманих відомостей під час слідчих дій, встановлено, що директор КО Харківської міської ради «Дошкільне харчування» ОСОБА_5 , використовуючи своє службове становище, маючи адміністративно-управлінські функції на керування КО «Дошкільне харчування», отримавши інформацію про заплановану кількість аукціонів УАО районів ХМР та обсяги товарів, які необхідні для поставки до ДНЗ м. Харкова, надає вказівки керівникам УОА районів ХМР про бажаний результат процедур відкритих торгів, реалізуючи при цьому корисний мотив, який полягає у заволодінні коштами місцевого бюджету, шляхом укладання договорів з постачання продуктів харчування до ДНЗ з підконтрольними йому ФО-П за завищеними цінами, курує питання вартості продукції, що очікується до закупівлі, об`ємів продукції, яку необхідно закупити, в подальшому, після укладення договорів, надає вказівки керівництву та співробітникам УОА районів ХМР та підконтрольним юристам, адвокатам, щодо підготовки документів для зменшення об`ємів продукції, яка закуповується, з одночасним збільшенням вартості одиниці продукції, вирішує питання щодо первинної вартості продукції при її закупівлі у виробників, особисто курує питання, що виникають з виробниками продукції ТОВ «Богодухівський молзавод» та ТОВ «Слобожанський продкомбінат», особисто вирішує питання, щодо участі того чи іншого ФОП у процедурі закупівлі певного виду товарів та місця проведення аукціону, контролює прибутки кожного ФО-П, ПП «Гермес» та ФО-П Теслюк, через створену юридичну консультацію адвокатів та юристів здійснює свою злочинну діяльність направлену на привласнення коштів місцевого бюджету, приховано та завуальовано.

Окрім того, під час досудового розслідування отримано відомості, про те, що службові особи окремих Управлінь освіти адміністрацій районів ХМР діють у змові з ОСОБА_5 , отримують від нього вказівки щодо процедури проведення аукціонів, визначення переможців відкритих торів, виконання умов договорів, у тому числі питання щодо зміни ціни за продукцію, що поставляється у бік її збільшення, з підконтрольними ОСОБА_5 адвокатами та юристами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 вирішують питання щодо підготовки документації конкурсних торгів, що є виключним обов`язком комітету конкурсних торгів УОА, визнання чи відхилення пропозицій того чи іншого учасника, укладання договорів, укладання додаткових угод до договору з метою збільшення вартості продукції, заміни продукції на продукцію іншої якості, та інші супутні питання. Зокрема, за участі підконтрольних ОСОБА_5 юристів, у кожному з управлінь освіти, станом а травень місяць 2018 року, змінено умови усіх укладених договорів з постачання молочної продукції метою збільшення її вартості. (на момент укладання договорів вартість 1 кг молока коштувала 19, 5 грн., станом на травень червень більш ніж 23 грн за 1 кг). Службовими особами УОА, діючи у змові з групою осіб, що підконтрольні ОСОБА_5 , одночасно зі збільшенням вартості продукції, зменшено обсяги їх постачання таким чином, щоб фактична вартість закупівлі за договорами не перевищувала визначене бюджетне фінансування. Вказані дії є умисними, з метою заволодіння коштами місцевого бюджету, шляхом їх виведення у готівку через підставних ФО-П ОСОБА_5 . Встановлено, що злочинна схема ОСОБА_5 із заволодіння коштами місцевого бюджету діє останні декілька років, у тому числі протягом 2016, 2017 та 2018 років.

09.07.2021 року на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова був проведений обшук у приміщеннях ПП «Гермес» за адресою: м. Харків, вул. Верстатобудівна, 2, у ході проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке зазначене в протоколі обшуку та в прохальній частині клопотання прокурора про арешт майна.

Згідно матеріалів кримінального провадження вбачається, що вказані документи містять дані щодо привласнення грошових коштів, що призначалися для оплати продуктів харчування для дитячих дошкільних навчальних закладів. При цьому, факти виявлення майна за адресами реєстрації та розташування юридичних осіб, за місцем мешкання їх службових осіб, свідчить про його належність цим суб`єктам господарювання, як і належність особистого майна безпосередньо фізичним особам, у яких воно вилучене.
10.07.2021 року вказана документація визнана речовими доказами по кримінальному провадженню.

Прокурор зазначає, що для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення документів з метою забезпечення збереження речових доказів, що зберегли на собі сліди вчинених кримінальних правопорушень, для проведення відповідного експертного дослідження, відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, необхідно здійснити арешт тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, яке було вилучено під час проведення обшук ів 09.07.2021 року за вказаними вище адресами.

З метою виключення можливості знищення доказів, враховуючи те, що зазначене майно, серед іншого, є предметом злочину, який вчиняється, необхідно накласти арешт на вилучене майно та документи.

Враховуючи викладене, є достатні підстави вважати, що вказане майно, відповідає вимогам ст. ст. 98, 170 Кримінального процесуального кодексу України з наведених вище підстав та відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України тяжкість вчиненого зазначеного кримінального правопорушення може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження та потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у даному клопотанні. Шляхом застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням.

На підставі викладеного, враховуючи наявність підстав вважати, що вилучене 09.07.2021 під час обшуку майно та документи є доказами вчинення кримінального правопорушення, існує необхідність у накладенні на нього арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити. Зазначив, що в подальшому по тимчасово вилученим документам, перелік яких зазначений у клопотанні, будуть призначені судово-економічна та почеркознавча експертизи.
Представник ПП «Гермес» адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про арешт майна.

В обґрунтування поданих заперечень зазначено наступні обставини:

- прокурором належним чином не доведено наявності правових підстав, мети та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна;

- в клопотанні прокурором не зазначено хто є власником вилученого майна та не додано жодних документів на підтвердження викладених у клопотання обставин;

- ПП «Гермес» не є фігурантом вказаного кримінального провадження;

- прокурор не мав права звертатися з клопотанням про арешт майна, оскільки в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру;

- прокурором не доведено, що вилучена документація відповідає критеріяєм, визначених ст. 98 КПК України та є речовим доказом;

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області спільно з ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000072 від 07.03.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, за фактом незаконного заволодіння коштами місцевого бюджету під час закупівлі послуг з організації харчування, продуктів: молока 2,5 % жирності, незбираного згущеного молока з цукром 8,5% жирності, що вчинене посадовими особами Управління освіти адміністрації Шевченківського, Київського, Московського, Немишлянського, Новобаварського, Холодногірського, Основянського, Індустріального районів Харківської міської ради, за попередньою змовою та у групі зі службовими особами КО «Дошкільне харчування», ПП «ГЕРМЕС», ТОВ «Слобожанський продкомбінат», ТОВ «Хазар`ЛТД та рядом підконтрольних ФО-П.

Прокурорами прокуратури Харківської обласної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у досудовому розслідуванні кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 07.03.2018 за ч. 3 ст. 191 КК України.

09.07.2021 року на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова був проведений обшук у приміщеннях ПП «Гермес» за адресою: м. Харків, вул. Верстатобудівна, 2, у ході проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке зазначене в протоколі обшуку та в прохальній частині клопотання прокурора про арешт майна.

10.07.2021 року вказана документація визнана речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Крім того, ч.2 т. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи, отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз вище зазначеної норми свідчить, що КПК України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Тобто у клопотанні про арешт майна, сторона обвинувачення повинна чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.

Згідно абз.2 ч.2 ст.171 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом із цим, даних вимог закону стороною обвинувачення не дотримано.

Так, в клопотанні прокурора не вказано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

В клопотанні не зазначено повних відомостей про власника майна, що належить арештувати (прізвище, ім`я, по-батькові фізичної особи, її місце проживання, засоби зв`язку, або найменування юридичної особи, її місцезнаходження, інформація для здійснення зв`язку з юридичною особою: телефон, адреса електронної пошти), що унеможливлює виклик зазначених осіб у судове засідання.
Також, з клопотання прокурора про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) прокурор просить застосувати в даному випадку.

Крім того, в порушення вимог п.1, 3 ч.2 ст.171 КПК України в клопотанні прокурора чітко не визначено підставу, мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Як зазначив прокурор в судовому засіданні, необхідність арешту вилучених документів саме в оригіналах, а не в копіях обумовлена тим, що в подальшому з вилученим майном будуть проведені певні судові експертизи, проте в клопотанні сторони обвинувачення відсутнє будь-яке посилання на вказану мету.

Враховуючи, що прокурор в судовому засіданні зазначив мету накладення арешту, та відсутністю відповідних доводів в клопотанні, а саме не зазначення в клопотанні мети для арешту саме оригіналів вказаних у клопотанні документів та доведення необхідності арешту саме з цією метою, вбачається невідповідність клопотання вимогам, визначеним ст. 171 КПК України, що не може бути підставою для відмови у його задоволенні.

Вказані обставини мають істотне значення при вирішенні питання про накладення арешту на оригінали документів, саме з тією метою, яку прокурором зазначено у клопотанні.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Розглядаючи клопотання слідчого або прокурора, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, зокрема із порушенням строків звернення, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Слідчий суддя за таких обставин приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.
При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна прокурору необхідно усунути вказані недоліки, та навести необхідне обґрунтування такого арешту.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000072 від 07.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків та приведення клопотання у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1