Дата документу 23.07.2021
Справа № 509/6433/19
У Х В А Л А

22 липня 2021 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілих адвоката ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорноморську Одеської області заяву обвинуваченого про відвід судді у кримінальному провадженні №0001467 від 07 вересня 2019 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Туапсе Краснодарського краю Російської Федерації, громадянина України, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.126-1, ч.1 ст.122, ч.2 ст.194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

22 липня 2021 року до Іллічівського міського суду Одеської області надійшла заява ОСОБА_6 про відвід судді Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_7 , обґрунтована наявністю у обвинуваченого сумнівів у неупередженості судді.

Як вбачається з заяви головуючий суддя ОСОБА_7 необґрунтовано, на думку обвинуваченого, відмовив у задоволенні клопотання останнього про виклик до суду для допиту експертів, а також продовжив строк обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, обвинувачений зазначив, що 04 лютого 2021 року він звертався з клопотанням про відвід головуючого судді, яке в подальшому просив не розглядати, однак оскільки сумніви у неупередженості судді ОСОБА_7 продовжують існувати, просив розглянути також його попереднє клопотання про відвід головуючого судді, в якому зазначав про допущені суддею ОСОБА_7 порушення вимог КПК України під час розгляду та задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не надіслання обвинуваченому копії повного тексту ухвали суду, розгляд справи без участі захисника обвинуваченого.

В судовому засіданні обвинувачений та його захисник клопотання про відвід підтримали, прокурор та представник потерпілих проти задоволення клопотання про відвід судді заперечували.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження та представника потерпілих, суддя доходить таких висновків.

У заяві про відвід від 04 лютого 2021 року обвинувачений зазначає про порушення прокурором вимог ч.1 ст.199 КПК України, яка передбачає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також вимог ч.3 ст.184 КПК України, наполягає на тому, що копію повного тексту ухвали про продовження запобіжного заходу він не отримував.

Головуючим суддею проігноровано вищезазначені порушення, а також розглянуто процесуальні питання без участі захисника обвинуваченого, що свідчить про необ`єктивність головуючого під час здійснення судового провадження.

Вважаю, що доводи обвинуваченого є надуманими з таких підстав.

Встановлено, що 13 жовтня 2020 року в провадження судді Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_7 надійшло кримінальне провадження № 0001467 від 07 вересня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.126-1, ч.1 ст.122, ч.2 ст.194 КК України.

19 серпня 2020 рок ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області до ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 18 жовтня 2020 року.

15 жовтня 2020 року до Іллічівського міського суду Одеської області надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку обраного обвинуваченому запобіжного заходу.

Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 16 жовтня 2020 року клопотання прокурора було задоволено, продовжено строк тримання ОСОБА_6 під вартою до 14 грудня 2020 року. При постановленні зазначеної ухвали суд дійшов висновку про те, що клопотання прокурора відповідає вимогам ст.184 КПК України, звернення прокурора з клопотанням про продовження запобіжного заходу пізніше, ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не є підставою, згідно з КПК України, для повернення клопотання чи відмови у його задоволенні.

Посилання обвинуваченого на те, що 16 жовтня 2020 року головуючим після виходу з нарадчої кімнати та оголошення ухвали було продовжено розгляд справи спростовується журналом судового засідання (т.1, а.с.178-180).

Як вбачається з листа Іллічівського міського суду Одеської області (т.1, а.с.191) 21 жовтня 2021 року до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» було надіслано копію ухвали суду від 26 жовтня 2021 року, в тому числі для вручення ОСОБА_8 .

Ухвалою від 25 травня 2021 року судом було відмовлено у задоволенні клопотання обвинуваченого про виклик до суду експертів для допиту. В ухвалі суд виклав мотиви прийнятого рішення, належним чином обґрунтувавши їх.

Ухвалою суду від 25 травня 2021 року судом було продовжено строк тримання обвинуваченого під вартою. Як вбачається з ухвали суд дійшов висновку про обґрунтованість пред`явленого ОСОБА_6 обвинувачення, а також наявністю ризиків того, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих.

Незгода обвинуваченого з прийнятим судом рішенням не може свідчити про упередженість головуючого, своїм правом на апеляційне оскарження ухвали суду обвинувачений не скористався.

Обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні викладені у статті 75 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.75 цього Кодексу, особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, мають право заявити відвід слідчому судді.

Відвід повинен бути вмотивованим (ч.5 ст.80 КПК України).

Відповідно до ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При цьому суддя керується стандартом безсторонності судді (суду), визначеним практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(i) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів йог безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(ii) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Зазначені вище обставини, які слугували підставою для заявлення відводу судді ОСОБА_7 , не відповідають вищенаведеним критеріям і з цих підстав доводи обвинуваченого є неспроможними.

За таких обставин заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75-76, 80-81, 370-272 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001467 від 07 вересня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.126-1, ч.1 ст.122, ч.2 ст.194 КК України відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1