Справа № 308/9981/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001016, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

22 липня 2021 року засобом поштового зв`язку до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001016, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, про арешт майна.

Згідно вказаного клопотання з метою забезпечення збереження речових доказів старший слідчий СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , просить накласти арешт на автомобіль марки «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , згідно свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який перебував у законному володіння ОСОБА_6 .

У судове засідання старший слідчий СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , не з`явився, подав заяву, в якій просив розглянути клопотання про арешт майна без його участі, просив клопотання задовольнити в повному обсязі. Також подав рапорт, з якого вбачається, що володілець майна ОСОБА_6 повідомлений про час та місце розгляду клопотання.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, був повідомлений про час та місце розгляду клопотання, засобом телефонного зв`язку за номером НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб.

Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до статті 107 КПК.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність його задоволення, виходячи із такого.

Слідчим відділенням Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001016, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР відповідно наданого витягу зазначено те, що 21.07.2021 року близько 13 год. 05 хв. ОСОБА_6 , рухаючись на автомобілі марки «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 , в м. Ужгороді по Слов`янській набережній, біля ТЦ «Боздош» зі сторони вул. Бабяка в напрямку пр. Свободи не надав перевагу в русі пішоходу ОСОБА_7 , яка переходила проїзну частину на пішохідному переході зі сторони ТЦ «Боздош» в напрямку Боздошського парку. В результаті наїзду, пішохід отримав перелом хірургічної шийки лівої плечової кістки, забої. Водій транспортного засобу марки «Chevrolet Aveo» ОСОБА_6 освічений, тверезий. На місці наявні камери відео спостереження, автомобіль вилучений.

В ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, який проводився 21.07.2021 року старшим слідчим СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 за адресою: м. Ужгород, вилучено автомобіль марки «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 , змив з керма, внутрішньої рукоятки водійських дверей та із рукоятки перемикання швидкостей даного автомобіля.

22.07.2021 року вищевказані речі визнані речовими доказами в кримінальному провадженні /постанова про визнання речовими доказами від 22.07.2021/.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою поданого клопотання про арешт майна заступник начальника СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_9 визначив забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Зазначене майно відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто є тимчасово вилученим майном.

З метою збереження речових доказів виникла необхідність накладення арешту на автомобіль марки «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 , згідно свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Незастосування арешту на майно може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 170 КПК, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 частини другої статті 170 КПК передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В свою чергу, відповідно до частини третьої статті 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

А частиною десятою статті 170 КПК передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В свою чергу статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Слідчий суддя наголошує, що першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див. наприклад пункт 53 рішення Європейського Суду у справі «Суханов та Ільченко проти України»).

Таким чином, право на володіння речами не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Важливим в даних правовідносинах є те, що в кримінальному проваджені арешт допускається в тому числі і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення, з метою забезпечення збереження речових доказів слід накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 21.07.2021року, а саме: «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 згідно свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , володільцем якого являється ОСОБА_6 .

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 170-173 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001016, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на вилучений під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 21.07.2021року автомобіль «Chevrolet Aveo», державний номерний знак НОМЕР_1 ,який належить ОСОБА_5 згідно свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , володільцем якого являється ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, які зобов`язані письмово проінформувати заінтересованих осіб.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1