У Х В А Л А

26.02.2021 слідчий суддя Городоцького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :
ОСОБА_3 , 25.02.2021 звернувся в суд з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 02.02.2021 на автомобіль ВАЗ 2106, р.н. НОМЕР_1 мотивуючи тим, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Вивчивши клопотання, оглянувши матеріали справи №441/183/21, пров. №1-кс/441/38/2021, доходжу наступного висновку.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Із матеріалів справи №441/183/21, пров. №1-кс/441/38/2021 видно, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024 від 31.01.2021, у межах якого накладено арешт на автомобіль ВАЗ 2106, р.н. НОМЕР_1 , проводиться слідчим відділом відділу поліції №6 Львівського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області.
Як убачається із офіційного сайту ГУ НП у Львівській області, СВ відділу поліції №6 Львівського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області зареєстрований в м. Пустомити, вул. Шевченка, 1, Львівської області, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області.
Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Враховуючи наведене, доходжу висновку, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000024 від 31.01.2021 слід повернути ОСОБА_3 , що не позбавляє останнього права на звернення до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -
у х в а л и в :
клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000024 від 31.01.2021 повернути ОСОБА_3 .
Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати заявнику, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_4 -Онуфер