Справа № 991/4819/21
Провадження1-кс/991/4893/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 09.07.2021 про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
19 липня 2021 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність слідчого (детектива) Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 09.07.2021 про кримінальне правопорушення.
Обставини, на які посилається особа, яка подала скаргу.
Адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку направив до Національного антикорупційного бюро України заяву про вчинення кримінального правопорушення від 09.07.2021 щодо можливих неправомірних дій колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення ч.1 ст. 14, ч.1 ст. 364 КК України.
Заява про вчинення кримінального правопорушення була отримана Національним антикорупційним бюро України 12.07.2021, однак в порушення вимог статті 214 КПК України відомості по вказаній заяві уповноваженою особою НАБУ до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були, чим порушені права заявника.
За таких обставин адвокат просить зобов`язати слідчого Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості по заяві адвоката ОСОБА_5 , яка подана в інтересах ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 09.07.2021 та розпочати розслідування.
Позиція учасників провадження.
Учасники процесу в судове засідання не з`явились.
Від представника заявника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 надійшло письмове клопотання про розгляд справи за відсутності заявника та його представника; скаргу підтримує, просить про її задоволення.
Від представника Національного антикорупційного бюро України надійшли письмові пояснення на скаргу, у яких представник заперечує проти скарги, просить відмовити у її задоволенні і провести розгляд справи без участі представника Національного бюро. Пояснив, що у заяві про вчинення кримінального правопорушення не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення вказаними у заяві про кримінальне правопорушення особами кримінального корупційного правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів Національного бюро. Заявником не було зазначено у заяві обставин, що вказували б на вчинення особами дій з використанням службового становища, з метою одержання неправомірної вигоди, що в свою чергу є умовою для здійснення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення за статтею 364 КК України. За результатами опрацювання в межах компетенції заяви від 09.07.2021, Головним підрозділом детективів Національного бюро встановлено відсутність достатніх правових підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про що автора заяви було повідомлено та надано відповідне роз`яснення листом від 15.07.2021. Бездіяльність з боку службових осіб Національного бюро, що може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, відсутня.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.
У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Встановлені обставини справи, оцінка та мотиви слідчого судді.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора визначений главою 26 Кримінального процесуального кодексу України параграф 1, статті 303308.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 1 статті 306 КПК України визначено, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку направив до Національного антикорупційного бюро України заяву про вчинення кримінального правопорушення від 09.07.2021 щодо можливих неправомірних дій колегії суддів Київського апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст. 14, ч.1 ст. 364 КК України.
Заява про кримінальне правопорушення отримана Національним антикорупційним бюро України 12 липня 2021 року та зареєстрована за №О-8778, що не заперечується представником Національного бюро.
В заяві про кримінальне правопорушення від 09.07.2021 наведено інформацію з приводу можливих протиправних дій колегії суддів Київського апеляційного суду, до якої входить ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 при розгляді справи, учасником якої є ОСОБА_4 .
Відповідно до змісту заяви про кримінальне правопорушення, на розгляді у колегії суддів Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Подільського районного суду м. Києва за позовом ТОВ «Гідроінж-Буд» до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, яке було ухвалено не на користь ОСОБА_4 . В ході розгляду апеляційної скарги у ОСОБА_4 та його представників склалося стійке враження про можливу упереджену поведінку суддів Київського апеляційного суду щодо цієї справи та наявність можливих «домовленостей» (ймовірно корупційного характеру) з ТОВ «Гідроінж-Буд» щодо заподіяння шкоди ОСОБА_4 шляхом ухвалення неправомірного судового рішення про стягнення з нього коштів. Зазначає, що упереджена поведінка суддів при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_4 проявлялась у неодноразовому безпідставному відкладенні судового засідання, залишенні поза увагою доводів представників ОСОБА_4 , обмеженні права щодо надання запитань іншій стороні, з`ясування головуючим суддею у представника ТОВ «Гідроінж-Буд» питань, які на думку заявника, спрямовувались не для з`ясування обставин справи, а для затягування судового засідання. Заявник вважає, що колегія суддів умисно не виконує свої службові обов`язки, несумлінно ставиться до них, що на даному етапі проявляється в умисному затягуванні розгляду справи, у створенні перешкод ОСОБА_4 і його представникам повноцінно здійснювати захист його інтересів, і така поведінка суддів може свідчити про наявність перемовин з іншою стороною спору щодо отримання неправомірної вигоди суддями для винесення потрібного рішення, тобто здійснення готування до вчинення злочину і як результат, заподіяння в подальшому ОСОБА_4 матеріальної шкоди. На думку заявника, в діях колегії суддів Київського апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 містяться ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 14, ч.1 ст. 364 КК України.
Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України. Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті, тобто стосовно злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.
Подана скарга належить до підсудності Вищого антикорупційного суду, оскільки у заяві про злочин від 09.07.2021 повідомляється про вчинення суддями Київського апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 злочину, передбаченого ст. 364 КК України. Склад цього злочину належить до переліку корупційних злочинів, передбачених у примітці статті 45 КК України, і щодо нього наявна одна із обов`язкових умов, які вказані в пункті 1 частини п`ятої статті 216 КПК України вчинення злочину суддею.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. До Єдиного реєстру досудових рішень, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджується Офісом Генерального прокурора. Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України. Злочином є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склад злочину це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними суб`єкт і суб`єктивна сторона.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення), яка вказує на ознаки якого-небудь кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Слідчий суддя дійшла висновку, що у заяві адвоката ОСОБА_5 , яка подана в інтересах ОСОБА_4 від 09.07.2021 про злочин та поданій адвокатом ОСОБА_3 скарзі не зазначено обставин, які б вказували на вчинення суддями Київського апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 дій щодо зловживання владою або своїм службовим становищем з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб та спричинило тяжкі наслідки, що в свою чергу є умовою для здійснення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК України. Також не зазначено фактів, які б свідчили про наявність істотної шкоди, що передбачена пунктом 3 примітки до статті 364 КК України, що могла бути завдана ОСОБА_4 неправомірними діями зазначених суддів.
Що стосується суб`єкту кримінального правопорушення суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , слідчий суддя звертає увагу на наступне.
Відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).
Подання учасником будь-якого судового провадження заяви про внесення в Єдиний реєстр досудових розслідувань відомостей про скоєння суддею кримінального правопорушення до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення, тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 КК України (рішення Ради суддів України від 01.03.2019 №13 "Про внесення змін до рішення Ради суддів України від 08.06.2017 №34).
Відповідно до Висновку Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013, для забезпечення незалежності судів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Заява адвоката ОСОБА_5 , подана в інтересах ОСОБА_4 від 09.07.2021 про кримінальне правопорушення, за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із порядком ведення головуючим суддею засідання у справі, учасником якої є ОСОБА_4 та не є повідомленням про злочин, оскільки містить інформацію, пов`язану зі здійсненням суддею судочинства, і не містить об`єктивних даних про вчинення суддями корупційних кримінальних правопорушень, тому відсутні підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за статтею 364 КК України щодо вищевказаних осіб.
Враховуючи зазначене, слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на її розгляд заявником, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань документи, дійшла висновку, що скарга є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 09.07.2021 про кримінальне правопорушення, залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1