Справа № 132/2219/21
Ухвала
Іменем України
09.07.2021р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Калинівка Вінницької області клопотання старшого дізнавача СД ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000075 від 07 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД ВП №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 звернувся 08.07.2021р. до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 07.07.2021р. о 19год. 23хв. до відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , яка повідомила про те, що 07.07.2021р. близько 19год. 20хв., на ставку поблизу с. Корделівка, з сторони села Бережани, чоловік на ім`я ОСОБА_6 , лезом коси спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді порізу кисті правої руки. 07.07.2021р. надійшла письмова заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що він добровільно видає працівникам поліції косу для косіння трави з дерев`яним кіссям та металевим лезом, на якому наявні сліди речовини бурого кольору, яка перебуває в зібраному стані, для застосування її за призначенням, яку він 07.07.2021р. близько 19год. 20хв. видер з рук невідомого йому чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , перебуваючи на ставку поблизу с. Корделівка, після нанесення ним тілесних ушкоджень вказаною косою його співмешканці ОСОБА_5 . Вищевказану косу, після проведення огляду опечатано відповідною биркою з підписами понятих та дізнавача, і поміщено до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області та приєднано до справи в якості речового доказу. Необхідність у арешті вилученого майна під час проведення огляду місця події, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, незастосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Враховуючи те, що косу, для косіння трави з дерев`яним кіссям та металевим лезом, на якому наявні сліди речовини бурого кольору, яка перебуває в зібраному стані, для застосування її за призначенням, яку він 07.07.2021р. близько 19год. 20хв. видер з рук невідомого йому чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , перебуваючи на ставку поблизу с. Корделівка, після нанесення ним тілесних ушкоджень вказаною косою його співмешканці ОСОБА_5 , визнано речовим доказом, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, в зв`язку із чим дізнавач звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі дізнавача, слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав клопотання про розгляд справи у його відсутність на підставі наданих доказів, без технічної фіксації судового процесу.

Власника вказаного у клопотанні майна про час та місце розгляду клопотання повідомлено в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначеної особи, як і дізнавача та прокурора, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000075 від 07 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Під час проведення досудового розслідування 07.07.2021р. ОСОБА_7 було добровільно видано косу для косіння трави з дерев`яним кіссям та металевим лезом, на якому наявні сліди речовини бурого кольору.

Вказану річ відповідно до постанови старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 від 07.07.2021р. визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання дізнавача, слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, вилучене 07.07.2021р., цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на це майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131,132,170,171,172,173,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000075 від 07 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України задовольнити.

Накласти арешт на добровільно видане 07.07.2021р. ОСОБА_7 майно, а саме косу для косіння трави з дерев`яним кіссям та металевим лезом, на якому наявні сліди речовини бурого кольору, яка перебуває у зібраному стані.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000075 від 07 липня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя