ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8899/21
провадження № 1-кс/753/1768/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" травня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

перекладача ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судового засідання в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23 квітня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001237, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Аргуні, Душетського р-ну, республіки Грузія, непрацюючого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України,

в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що групою слідчих СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 23 квітня 2021 року № 0001237 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що у невстановлений досудовим розслідуванням час у невстановленому місці ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 розробили спільний план на відкрите викрадення грошових коштів у потерпілого ОСОБА_10 в особливо великих розмірах. 23 квітня 2021 року ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , маючи спільний злочинний умисел, спрямований на відкрите заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, розподілили між собою ролі, згідно з якими, ОСОБА_9 , заздалегідь знаючи маршрут, за яким буде рухатись ОСОБА_10 , повідомив іншим співучасникам час, місце та суму грошових коштів, а також надав поради і вказівки, необхідні для вчинення кримінального правопорушення, а також допомагати ОСОБА_5 , в свою чергу наносити ОСОБА_10 тілесні ушкодження, нанесення яких мало на меті відволікти увагу потерпілого та надати можливість безперешкодно заволодіти грошовими коштами, та ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 мали вирвати у ОСОБА_10 сумку з грошовими коштами, які йому належать, а ОСОБА_8 повинен був перебувати за кермом автомобіля «Skoda Octavia» сірого кольору з д.н.з польської реєстрації НОМЕР_1 та чекати на ОСОБА_9 та невстановлену досудовим розслідуванням особу. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, поєднане із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я особи, вчинене за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , пересуваючись на автомобілі «Skoda Octavia» з д.н.з польської реєстрації НОМЕР_1 , діючи відповідно до наданої ОСОБА_9 інформації, яка була відома лише йому, про час, маршрут та суму грошових коштів, які мав при собі ОСОБА_10 , приїхали за адресою: АДРЕСА_3 , що являє собою паркувальний майданчик, де, не виходячи з салону автомобіля, почали очікувати на появу потерпілого. Того ж дня, приблизно о 07 год. 33 хв. потерпілий ОСОБА_10 прямуючи по пакувальному майданчику, що за адресою: м. Київ, вул. Харченко, 47-В, в руках якого перебувала сумка з грошовими коштами в сумі 1 000 000 грн., 142300 дол. США (що згідно з офіційним курсом НБУ на момент скоєння кримінального правопорушення складало 3 992 938 грн.), які належать останньому, після чого, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 помітили через скло вказаного автомобіля прямуючого потерпілого, після чого останні вийшли з автомобіля та швидко підбігли до ОСОБА_10 та, діючи відповідно до заздалегідь розподілених ролей, ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 нанесли удари в область тулуба, а потім невстановлена досудовим розслідуванням особа вирвала з рук ОСОБА_10 сумку з грошовими коштами. В подальшому ОСОБА_8 згідно відведеної йому ролі під`їхав до місця, на якому перебував потерпілий лежачи на землі та поряд знаходились ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , у якого в руках була сумка з грошовими коштами, відкривши останнім дверцята, після чого ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 зникли з місця вчинення злочину, а майном, яким незаконно заволоділи, розпорядились на власний розсуд, а саме розподілили вказані грошові кошти між собою та витратили на власні потреби, завдавши тим самим ОСОБА_10 матеріальної шкоди на загальну суму 4 992 938 грн грн., що більше ніж в 4399 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, а потерпілому ОСОБА_10 завдали фізичного болю.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у відкритому заволодінні чужим майном в особливо великих розмірах, поєднаному із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я особи, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчинені злочину, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлює, що у разі доведення його вини у вчиненні особливо тяжкого злочину йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від восьми до тринадцяти років з конфіскацією майна. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання;

незаконно впливати на потерпілого, свідків інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки потерпілий та свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на потерпілих та свідків, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання.

вчинити інший злочин.

При цьому, більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема:

запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, оскільки підозрюваний вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до тринадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, спілкуванню зі свідками, потерпілими, переховуванню від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин;

запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований у зв`язку з тим, що відповідно до частини першої статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні;

запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або у певний період часу не може бути застосований до ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що підозрюваний вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до тринадцяти років з конфіскацією майна. Крім того, цей запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, оскільки досудовим слідством особу, а саме співучасника вчинення цього злочину разом ОСОБА_9 та з ОСОБА_8 не встановлено й слідство вважає, що ОСОБА_5 може попередити його і позбавити слідство на його встановлення.

Крім того, у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 неодноразово був засуджений за злочини проти власності, тому на підставі пункту 5 частини другої статті 183 КПК України до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави, посилаючись на те, що ОСОБА_5 необгурнтовано підозрюється у вчиненні злочину, наданий відеозапис із паркувального майданчику не є належним доказом та з нього неможливо встановити наявних на ньому осіб.

ОСОБА_5 зазначив, що не причетний до зазначених слідчим дій, у цей час перебував із ОСОБА_9 на АДРЕСА_4 .

Протокольною ухвалою слідчим суддею залучено перекладача Zaza Bakuradze.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

5 травня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0001237 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколами прийняття заяви ОСОБА_10 про вчинення злочину, огляду місця події, допиту потерпілого ОСОБА_10 , допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , огляду відеозапису, пред`явлення особи для впізнання потерпілому ОСОБА_10 , обшуку автомобіля «Skoda Octavia».

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується відсутністю міцних соціальних зв`язків ОСОБА_5 у суспільстві, зокрема відсутністю постійного місця роботи, постійного місця проживання, оскільки ОСОБА_5 , як він зазначив у судовому засіданні, проживає у Київській області в орендованій квартирі, а також ймовірністю втечі ОСОБА_5 від органів досудового розслідування, зважаючи на відсутні міцні соціальні зв`язки у суспільстві та тяжкість покарання, яке у разі доведення його вини, може бути застосоване.

Ризик незаконного впливу на потерпілого ОСОБА_10 та свідків, в тому числі тих, хто вже давав показання ( ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ), наявний, оскільки ОСОБА_10 згідно з протоколом пред`явлення особи для впізнання впізнав ОСОБА_5 , а інші свідки стосовно обставин дали показання, які частково дублюються, встановлені досудовим розслідуванням.

Наявність ризику ОСОБА_5 вчинити інший злочин слідчому судді не доведено, оскільки, хоча у клопотанні він зазначений, проте конкретизації в чому саме він полягає, ні слідчим у клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не вказано.

Крім того, слідчим у клопотанні зазначено про наявність у ОСОБА_5 судимості та необхідність застосування до нього на підставі пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте таких відомостей слідчому судді не надано, в матеріалах кримінального провадження вони відсутні.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні злочину, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до тринадцяти років із конфіскацією майна.

Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 186 КК України, є особливо тяжким злочином.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 186 КК України, передбачених пунктами 1, 3 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність постійного місця роботи та проживання в м. Києві та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, з огляду на відсутність постійного місця проживання, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам.

Питання щодо визначення розміру застави у випадках наявності підозри у вчиненні особою злочину із застосуванням насильства є дискрецією слідчого судді залежно від конкретних обставин. Зокрема, частиною третьою статті 183 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язок при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, проте, як виключення, частина четверта цієї статті наділяє слідчого суддю, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, дискреційним повноваженням щодо визначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину розмір застави визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вид злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, слідчий суддя вважає, що підстави невизначення ОСОБА_5 застави відсутні. Таким чином, ОСОБА_5 слід визначити заставу, при цьому за передбаченою КПК України верхньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 656 700 грн.

Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,

у х в а л и в:
Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, у зв`язку з чим підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі судового засідання.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 300-т прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 656 700 грн.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 , підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з м. Києва, Київської облаті без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали закінчується 3 липня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1