ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 608/986/21Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/817/238/21 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія - запобіжні заходи
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2021 р. Колегія суддів Тернопільського апеляційного суду в складі:

Головуючої - ОСОБА_2

Суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
з участю підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Тернополі матеріали судового провадження за апеляційною скаргою прокурора Чортківської окружної прокуратури на ухвалу слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 14 травня 2021 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою клопотання задоволено частково.
Застовано щодо
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Більче-Золоте Борщівського району Тернопільської області та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 22 години 12 липня 2021 року.
На підозрюваного ОСОБА_7 покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: з`являтися до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, тобто з м. Борщів, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_9 ; здати на зберігання в Управління ДМС України в Тернопільській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Як слідує з оскаржуваної ухвали, СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000002 від 24 березня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
12 травня 2021 року о 18 год. 02 хв. (фактичний час затримання) в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_7 було затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Задовольняючи частково клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , слідчий суддя своє рішення мотивував тим, що прокурором не доведено неможливості запобігання ризику/ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. У зв`язку із чим обрав запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки прийшов до висновку, що саме цей запобіжний захід може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
В апеляційній скарзі прокурор просить вказану ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту скасувати та ухвалити нову, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням суми застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Свої доводи мотивує тим, що враховуючи санкцію статті інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення, підозрюваний усвідомлюючи, що може отримати покарання у вигляді позбавлення волі, існує ризик того, що він буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню чи продовжувати злочинну діяльність, тому будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не забезпечить його належної процесуальної поведінки та виконання процесуальних обов`язків.

Заслухавши доповідь судді, доводи підозрюваного та його захисника, які вважають ухвалу законною та обґрунтованою та просять залишити її без змін, доводи прокурора, який підтримав подану ним апеляційну скаргу та просить постановити нову ухвалу, якою застосувати запобіжний захід щодо підозрюваного у вигляді тримання під вартою, вивчивши матеріали кримінального провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Так, відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; знищити або сховати будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотання, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та прокурор при розгляді клопотання вказували про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 даного кримінального правопорушення, що свідчить про існування ризику, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а відтак, перешкодити повному, всебічному та неупередженому проведенні досудового розслідування.
Приймаючи рішення про застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, місцевий суд належним чином вмотивував своє рішення тим, що саме цей запобіжний захід є достатнім та може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та попередить ризики, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді в частині виду запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки прокурором в судовому засіданні доведено обставини, передбачені п.п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, однак ні слідчим у клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.
В апеляційній скарзі прокурор оскаржує вид застосованого слідчим суддею запобіжного заходу і просить застосувати більш суворий у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що судом не було враховано обсяг наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та стверджує, що запобіжний захід у виді домашнього арешту не зможе їм запобігти, однак не наводить жодних конкретних обставин, на підставі яких він прийшов до такого переконання.

Натомість, як вбачається зі змісту оскарженої ухвали слідчий суддя правильно врахував наявні ризики і відомості про особу ОСОБА_7 , відсутність доказів ухилення останнього від явки до органів досудового розслідування та суду, обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, його вік, репутацію, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а також наявність постійного місця проживання і прийняв вірне рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно ч.2 ст. 181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
З огляду на вище викладене, враховуючи, що апеляційна скарга прокурора не містить вказівки на конкретні і підтверджені доказами обставини, які би обґрунтовували його твердження про незаконність ухвали слідчого судді, яку він просить скасувати, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги прокурора не підлягають до задоволення.

Порушень вимог КПК України, які б могли стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не встановлено.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому її слід залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора Чортківської окружної прокуратури - без задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 176 178, 181, 407, 422 КПК України, колегія суддів ,-

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу прокурора Чортківської окружної прокуратури залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 14 травня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_7 без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді