Провадження №1-кс/369/2095/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001546 від 02.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001546 від 02.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2021 до ВП №4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа проникла до будинку звідки відкрито викрала грошові кошти та золоті прикраси.

Відомості за даним фактом 02.08.2021 слідчим СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області внесено до ЄРДР за № 001546 від 02.08.2021 за ознаками злочину (кримінального правопорушення) передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

В ході здійснення досудового розслідування було встановлено, що 02.08.2021 року близько 04 год. 30хв. (більш точного часу слідством не встановлено), ОСОБА_6 , маючи прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю власника та інших осіб поблизу себе, через відчинені ворота гаражного приміщення, проник до будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно викрав золоті прикраси та грошові кошти в сумі 300 гривень які належать ОСОБА_5 .

Однак, під час вчинення крадіжки, до моменту реальної можливості розпорядитися викраденим майном, дії ОСОБА_6 були виявлені потерпілим ОСОБА_5 , який знаходився на подвір`ї за вищевказаною адресою та ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його дії були викриті та набули відкритого характеру, продовжив скоєння злочину, втікши з подвір`я та заволодівши викраденим майном, спричинивши потерпілому матеріального збитку.

02.08.2021 року в період часу з 07 год. 15 хв. по 07 год. 45 хв. було оглянуто скляну шкатулку квадратної форми 13х13 см, висотою 6 см, по бокам дзеркальної форми з усіх боків у верхній частині кришки під склом насип у вигляді камінців, яку виявлено на піщаному ґрунті у відчиненому вигляді біля насипу піску на узбіччі дороги по вул. Різдвяна, поблизу недобудованого будинку під № 3 у якій та навколо якої було виявлено та вилучено а в подальшому поміщено до поліетиленового спецпакету під №4511004, а саме:

- ланцюжок зі сріблястого матеріалу з ланок квадратної форми;

- дві запонки для волосся з білих шариків круглої форми у вигляді перлин;

- шість пар сережок різної форми з білим та прозорим камінням;

- одна пара сережок з пластикового матеріалу коричневого кольору;

- сережки з білого металу з синім камінням.

02.08.2021 року вилучені речі на підставі ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотанняслідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001546 від 02.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на наступне майно: шкатулку із прикрасами в середині, а саме: ланцюжок зі сріблястого матеріалу з ланок квадратної форми, дві запонки для волосся з білих шариків круглої форми у вигляді перлин, шість пар сережок різної форми з білим та прозорим камінням, одна пара сережок з пластикового матеріалу коричневого кольору,сережки з білого металу з синім камінням, яка поміщена до поліетиленового спецпакету №4511004.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1