Кримінальне провадження №1-кп/760/1681/21
Справа № 760/205/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши питання доцільності продовження перебування під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 Кримінального кодексу України, дані про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005278 від 14.10.2020,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19 лютого 2021 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19 квітня 2021 р. включно.
Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор просив продовжити термін перебування під вартою обвинуваченому, мотивуючи це наявністю ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме, того що, знаходячись на волі обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення можливого покарання за вчинене кримінальне правопорушення, впливати на свідків чи потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню.
Обвинувачений та його захисник проти клопотання прокурора заперечували, просили змінити запобіжний захід на інший не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, зокрема, на цілодобовий домашній арешт. Зокрема, вказали, що ризики, передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України прокурором не доведені, а тому необхідності для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою немає. Так, обвинувачений подав клопотання про зміну запобіжного заходу, мотивуючи це тим, що жалкує про вчинене та небезпеки для оточення не являє. Також зазначив, що на його утриманні знаходиться дружина, яка є інвалідом ІІІ групи, має травмовану руку та потребує його допомоги. Дружина проживає разом із сестрою.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачуються ОСОБА_5 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та приходить до висновку, що обставини, на які посилається прокурор у обвинувальному акті, дають достатні підстави суду вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, а також впливати на свідків, потерпілого та таким чином негативно вплинути на хід судового розгляду кримінального провадження.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та вплинути на свідків та потерпілого.
Так, судом враховано тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_5 , вид та міру покарання, що загрожує обвинуваченому у випадку визнання його винуватим, суд вважає наявним ризик того, що він може переховуватися від суду задля уникнення даного покарання.
Крім того, в судовому засіданні не допитані свідки та потерпілий, тому суд вважає, що перебуваючи на волі, обвинувачений може намагатися впливати на них та такими діями вплинути на хід судового розгляду та встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні. Потерпілий зазначив про необхідність тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.
Виключні підстави для тримання особи під вартою передбачені ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України це ризики: переховування обвинуваченого від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, впливу на свідків, потерпілого, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Факт наявності хворої дружини у обвинуваченого жодним чином не може вплинути на зменшення зазначених ризиків, зокрема тих ризиків, в зв`язку із наявністю яких обвинуваченому обирався та продовжувався даний запобіжний захід. Крім того, обвинувачений вказав, що його дружина проживає разом із своєю сестрою, а тому суд вважає, що вона може бути забезпечена необхідною допомогою у випадку необхідності, а тому цей факт не може бути підставою для зміни запобіжного заходу.
Застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції від 04.11.1950 року «Про захист прав людини і основоположних свобод», оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загально - суспільних прав та інтересів.
Враховуючи викладене, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання обвинуваченого відмовити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави на 60 днів.
Строк дії ухвали в частині продовження запобіжного заходу до 29 травня 2021 р. включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя