Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4420/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001309 від 23.04.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , як прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні, звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на групу нежитлових приміщень № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві спільної часткової приватної власності належить 1/3 частина ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_2 ) та 2/3 частини ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_3 ) із забороною розпоряджатися та використовувати майно будь яким чином до постановлення у кримінальному провадженні №0001309 кінцевого рішення, а також заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних округів, як спеціальним суб`єктам, наділеним функціями державного реєстратора, а також іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні та нотаріальні дії щодо вищезазначеного об`єкту нерухомого майна.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво при здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001309, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-1 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи діючи за попередньою змовою групою осіб зі службовими особами замовників та підрядників будівництва, проектувальників, експертних організацій та інших юридичних осіб приватного права, зловживаючи повноваженнями, вчинили незаконні дії щодо будівництва та реконструкції об`єкту нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , з порушеннями вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, будівельних норм, стандартів, правил, містобудівного законодавства, що спричиняє тяжкі наслідки державним та громадським інтересам.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, група нежитлових приміщень №31-32, загальною площею, 146,1кв. м. на праві спільної часткової приватної власності належить 1/3 частина ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_2 ) та 2/3 частини ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_3 ).

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 05.10.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_4 , придбали квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 21,6 кв.м.

Також, 16.10.2018 року приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 посвідчено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 36,10 кв.м., відповідно до якого гр. ОСОБА_5 прийняла у власність 2/3 частини квартири, а гр. ОСОБА_4 - 1/3 частину квартири.

В подальшому, на замовлення ОСОБА_4 від 22.11.2018 року, ФОП ОСОБА_7 виготовлено та видано висновок щодо технічної можливості об`єднання об`єктів нерухомого майна №911 від 22.11.2018 року, а саме квартир АДРЕСА_4 .

Також, 22.11.2018 року ФОП ОСОБА_7 виготовлено технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_5 , відповідно до якого квартира посімейного заселення розташована на підвальному та першому поверхах 3-х поверхового будинку та складається з трьох кімнат житловою площею 40, 2 кв. м., загальною площею 138,6 кв. м.

Після чого на замовлення власників квартири АДРЕСА_5 , суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_7 під №1124 від 18.04.2019 року видано висновок щодо технічної можливості експлуатації об`єкта нерухомого майна як групи нежитлових приміщень АДРЕСА_6 , згідно якого загальна площа вищезазначеного обєкту нерухомості змінена за рахунок поточного ремонту та уточнення площі в результаті перемірів і становить 146,1 кв.м.

Згідно листа Департаменту комунальної власності м. Києва від 17.03.2021 року Департамент не здійснював приватизації нежитлових приміщень у будинку АДРЕСА_1 . Таким чином, розпорядником нежитлового нерухомого майна являється Подільська районна в м. Києві державна адміністрація.

Так, 27.11.2018 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , подали реєстратору Київської міської філії Комунального підприємства "Центр державної реєстрації" Садківської сільської ради, м. Київ ОСОБА_8 висновок щодо технічної можливості експлуатації об`єкта нерухомого майна та висновок щодо технічної можливості об`єднання об`єктів нерухомого майна, виданий ФОП ОСОБА_7 , що містять завідомо недостовірні відомості, на підставі яких до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, було внесено відомості, щодо групи нежитлових приміщень №31-32, загальною площею, 146,1 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 які на праві спільної часткової приватної власності належить ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

В ході досудового розслідування, 18.03.2021 року постановою слідчого Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_9 для забезпечення належного розслідування кримінального провадження групу нежитлових приміщень №31-32, за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві власності належать: 1/3 частина ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_2 ) та 2/3 частини ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_3 ) визнано речовими доказами.

31.03.2021 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського УП ГУ НП у місті Києві у справі 758/3659/21 від 31.03.2021 року в порядку ст. 237 КПК України проведено огляд нежитлових приміщень №31-32, загальною площею, 146,1 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві спільної часткової приватної власності належать ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в ході якого встановлено, що підвальне приміщення, фактично розташоване під кв. АДРЕСА_5 , використовується орендарем ТОВ "Арітейл" для зберігання холодильного обладнання. Також, встановлено, що вказані підвальні приміщення які перебувають на балансі Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, мають окремий вхід та фактично не об`єднані між собою із приміщенням кв. АДРЕСА_7 .

Таким чином в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 діючи, умисно з метою одержання неправомірної вигоди для себе спільно із службовими особами ФОП ОСОБА_7 , зловживаючи повноваженнями завдали істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам шляхом використання документів із внесеними завідомо недостовірними відомостями на підставі яких незаконно заволоділи комунальним майном, яке належить територіальній громаді м. Києва, а саме нежитловими (підвальними ) приміщеннями, за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання розглянути без повідомлення власників майна на підставі ч.2 ст. 172 КПК України.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив задовольнити.

Приписами ч. 1 ст.170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного (обвинуваченого, засудженого), третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені п. 1 ч. 2, ч. 3 ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна, оскільки відповідне майно, зокрема, його частина (підвальне приміщення) було об`єктом кримінально протиправних дій та може бути відчужено на користь третіх осіб.

Зважаючи на те, що вказані в клопотанні підстави для арешту відповідають закону, прокурором доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, то клопотання прокурора є обґрунтованим та заснованим на законі, в зв`язку з чим підлягає задоволенню. Разом з тим, слідчий суддя вважає, що накладаючи арешт на відповідне майно, ураховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності, завданням кримінального провадження, слід заборонити відчуження та розпорядження даним майном до скасування арешту, а також заборонити користування цим майном в частині підвальних приміщень.

На підставі викладеного, керуючись ст. 167, 168, 170-173, 175, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001309 задовольнити частково.

Накласти арешт на групу нежитлових приміщень № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві спільної часткової приватної власності належать: 1/3 частина ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_2 ) та 2/3 частини ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_3 ) із забороною відчуження, розпоряджання ними, а також користування вказаним майном в частині підвальних приміщень.

В іншій частині клопотання відмовити.

Копію ухвали негайно вручити прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1