Провадження № 1-кс/761/6482/2021
У Х В А Л А
Іменем України
23 березня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

За участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000518 від 10.02.2021 року,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.
В своєму клопотанні адвокат ОСОБА_4 просить слідчого суддю змінити підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід з тримання під вартою з визначеною заставою у розмірі 200 прожиткових розмірів для працездатних осіб, на запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, мотивуючи це відсутністю ризиків визначених ст. 177 КПК України. Також заявник звертає увагу слідчого судді на особу підозрюваного, який є студентом, його характеристику та стан здоров`я.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 клопотання підтримав з підстав наведених у ньому, просив слідчого суддю його задовольнити. Також надав додаткові документи на підтримку свого клопотання.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечив.
Вислухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши надані суду матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
При дослідженні доказів, які долучено до матеріалів клопотання встановлено, що 10.02.2021 року ОСОБА_3 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
11.02.2021 року ОСОБА_3 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопоршення передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
12.02.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.04.2021 з можливістю внесення застави у розмірі 200 прожиткових розмірів для працездатних осіб.
Підставою для застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.
З вищевказаної ухвали слідчого судді вбачається, що ризик незаконного впливу на свідків, потерпілого інших підозрюваних був належним чином обгрунтованим.
В той же час ризик переховування від органу досуового розслідування та/або суду обгрунтовувався лише тяжкістю покарання, яке загрожує особі, інших ризиків перешкоджання кримінальному провадженню слідчим суддею встановлено не було, та такі ризики були визнані необгрунтованими.
Разом з тим необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
А оскільки слідчим та прокурором наведені лише припущення ризиків перешкоджання ОСОБА_3 кримінальному провадженню, без надання відповідних доказів, підстав вважати такі ризики обґрунтованим слідчий суддя не вбачає, а відтак у слідчого судді відсутні підстави враховувати його при обрані запобіжного заходу.
Згідно позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
-здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
-перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
-враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини;
-зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших альтернативних запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Згідно Постанови ЄСПЛ від 13.03.2007р. по справі «Кастравець проти Молдови», особа звинувачена в скоєні злочину повинна завжди звільнятися з під варти, якщо держава-відповідач не продемонструє, що є вагомі та достатні причини які виправдовують особу тримання її під вартою.
Крім того, слідчий суддя, під час обрання чи продовження строку дії запобіжного заходу особі, повинен враховувати обставини, що характеризують особу підозрюваного.
Так ОСОБА_3 має постійне місце проживання у м. Києві, навчається в універитеті, проживає разом з мамою та батьком. Вказане свідчить про наявність стійких соціальних зв`язків підозрюваного за місцем його проживання, та зменшує ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Також слідчий суддя бере до уваги показання свідка ОСОБА_6 , допитаної в судовому засіданні, яка є мамою підозрюваного ОСОБА_3 , щодо позитивної характеристики особи, однак ставиться до таких показань критично, враховуючи рівень спорідненості осіб, та можливої зацікавленості свідка в результаті розгляду даного клопотання.
В той же час слідчий суддя вважає доведеним ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків та потерпілого, враховуючи зібрані у кримінальному провадженні докази та мотиви обґрунтування такого ризику слідчим та прокурором, що знайшли підтвердження в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу.
Слідчий суддя бере до уваги доводи щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_3 , однак слідчому судді не надано доказів того, що ОСОБА_3 , за станом здоров`я, не може утримуватись в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Що стосується незаконного, на думку захисника, протоколу затримання, то він не може бути підставою для зміни запобіжного заходу, та не є предметом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.
Приймаючи рішення слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний відносно ОСОБА_3 обгрунтовано, в той же час визначена застава у розмірі 200 прожиткових розмірів для працездатних осіб є надмірною, яка враховуючи особу підозрюваного, який є студентом, не може бути ним сплачена.
А відтак слідчий суддя приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави визначеної підозрюваному ОСОБА_3 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.02.2021 року по справі № 761/5751/21.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 183, 201, 309 КПК України, ст. 3 КУ, ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000518 від 10.02.2021 року задовольнити частково.

Зменшити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначений розмір застави з 200 (двохсот) на 80 (вісімдесят) прожиткових розмірів для працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот) гривень.
В решті запобіжний захід, який застосований ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.02.2021 року по справі № 761/5751/21, залишити без змін.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1