справа №619/2307/21
провадження №1-кп/619/258/21
Ухвала
24 червня 2021 року
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого судді - ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки сел. Студєнок, Івнянського району, Білгородської області, громадянина України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
Сторони кримінального провадження:
прокурор - ОСОБА_4
потерпіла - ОСОБА_5
захисник - ОСОБА_6
обвинувачена - ОСОБА_3 .
Суть питання, що вирішується ухвалою.
У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обґрунтовуючи наявністю існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та враховуючи, що розгляд справи не закінчено, а строк перебування під вартою закінчується 05.07.2021, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину та у зв`язку з покаранням, яке їй загрожує, може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачена та захисник у судовому засіданні заперечували проти клопотання, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, зазначивши, що вона працює, має хорошу репутацію, батьків-пенсіонерів. При цьому ризик знищення чи спотворення доказів відсутній, оскільки всі докази по справі у прокурора. Щодо тиску на потерпілих та свідків, то жодної скарги від них з цього приводу не надходило.
Заслухавши клопотання прокурора та думку присутніх осіб, оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п. п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, суд дійшов такого висновку.
Як передбачено ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 06.05.2021 продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_3 до 01.07.2021.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, перелік яких надано у зазначеній статті.
З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави, суду вважати, що обвинувачений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з вимогами п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Оскільки судовий розгляд кримінального провадження продовжується, є необхідність у дослідженні обставин по справі, а тому не можливо завершити судовий розгляд з ухваленням судового рішення по суті до закінчення строку дії обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Виходячи з матеріалів кримінального провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, визначені при застосуванні даного запобіжного заходу, не зменшились. Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Суд звертає увагу на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 , у разі визнання винуватою в інкримінованому злочині, а також на дані про особу обвинуваченої, яка обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину, не працює, раніше неодноразово судима, має незняту та непогашену судимість та злочин, у вчиненні якого обвинувачується остання вчинений у період іспитового строку, відсутність міцних соціальних зв`язків, і ці обставини, на думку суду, дають достатні підстави вважати, що у разі не продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо неї, перебуваючи на свободі, може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, які виправдовують необхідність продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання спробам перешкоджати правосуддю та встановленню істини у кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Саме продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої ОСОБА_3 , на думку суду, відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 194, 197, 199, 331, 392 КПК України, суд,
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 24 серпня 2021 року.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги через Дергачівський районний суд Харківської області, а обвинуваченим в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1