Справа № 201/7295/21
Провадження № 1-кс/201/2289/2021
УХВАЛА
Іменем України

21 липня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000548 від 20.07.2021 р., за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що 20.07.2021 року до відділення поліції № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт від УПП про те, що 20.07.2021 року під час патрулювання за адресою: м. Дніпро, пров. Прилуцький, 16 було зупинено автомобіль Мерседес С-200 д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який використав завідомо підроблений документ, а саме: посвідчення водія НОМЕР_2 .

20.07.2021 року відомості за даним фактом зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000548 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

20.07.2021 року під час огляду місця події було влучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № НОМЕР_2 , категорія «А,В», видане 15.07.2019р та додаток у вигляді паперової крижки з написом «International Drivers Groupe, INC».

У зв`язку з необхідністю з`ясувати обставини, що мають значення для кримінального провадження та необхідністю проведення судово-технічної експертизи документів для встановлення відповідності посвідчення водія офіційному бланку, дізнавач просив накласти арешт на тимчасово вилучене майно з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тимчасово вилученого майна та збереження речових доказів.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього документи, приходить до наступних висновків.
З матеріалів клопотання слідчим суддею встановлено, що до теперішнього часу у даному кримінальному провадженні Lawal Junaidu повідомлення про підозру не оголошено.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Тобто в ч. 2 ст. 64-2 КПК України чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор.

За таких обставин, власник майна, на яке слідчий просить накласти арешт, на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Тобто арешт на майно, яке тимчасово вилучене в ході огляду, проведеного 20.07.2021 року, є майном особи, яка не є підозрюваною, обвинуваченою у даному кримінальному провадженні, а тому є третьою особою.

Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся дізнавач СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України.

Крім того відомості про власника майна ОСОБА_4 не зазначені, що позбавляє слідчого суддю здійснити його виклик до судового засідання.

Також слідчий суддя звертає увагу органу досудового розслідування на наступне.
Згідно ст. 57 Конституції України, кожному гарантується право знати свої права і обов`язки.
Згідно з підпунктом «е» пункту 3 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (право на справедливий суд) кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право одержати безоплатну допомогу перекладача, якщо не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею.
Згідно з позиції Європейського суду зміст права на безоплатну допомогу перекладача полягає у безоплатному отриманні обвинуваченим послуг перекладача з письмового або усного перекладу всіх процесуальних документів чи заяв, які потрібні йому для розуміння того, що відбувається, і гарантують додержання інших його прав під час розгляду справи (Рішення Європейського суду «Людіке, Белькесем та Коч проти Німеччини» від 28.11.1978 року). Також відповідно до позиції Європейського суду право на допомогу перекладача особам, які не розуміють мови суду, поширюється й на процедури досудового провадження (Рішення Європейського суду «Камасінські проти Австрії» від 19.12.1989 року).
Відповідно до ч. 3 ст. 29 КПК України слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись послугами перекладача в порядку, передбаченому КПК України.
Слідчий суддя констатує, що дізнавачем в наданому клопотанні не вказано, чи було залучено захисника чи перекладача громадянину Lawal Junaidu, який має ознаки іноземної особи.
Крім того, клопотання не містить дати погодження його прокурором ОСОБА_3 .
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю у повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти законне рішення у справі.
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Зважаючи на вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням вимог кримінального процесуального кодексу, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 64-2, 110, 168-169, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000548 від 20.07.2021 р., за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору Правобережної окружної прокуратури міста Дніпропетровська ОСОБА_3 для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення недоліків - 72 години з дати отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1