Справа № 932/1453/21
Провадження № 1-кс/932/778/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2021 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро клопотання слідчого слідчого відділення Дніпровського районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, непрацюючого, дітей та утриманців не має, раніше несудимого,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 16.02.2021 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в :
до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий слідчого відділення Дніпровського районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_7 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185 КК України.

Вказане клопотання погоджено прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 .

В обгрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ Дніпровського районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000234 від 16.02.2021 року.

Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що16.02.2021 року в період часу з 10:20 годин по 12:20 годин, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не вдалось, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , де у останніх виник злочинний умисел на проникнення у житло, з метою викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб. Після чого, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , визначили об`єктом свого спільного злочинного посягання майно, яке знаходиться всередині квартири АДРЕСА_4 .

Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом пошкодження замку вхідних дверей до квартири АДРЕСА_5 , ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_9 проникли до житла потерпілого ОСОБА_10 ..

Продовжуючи свої неправомірні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, проникнувши до квартири

АДРЕСА_4 , викрали золотий браслет «Бісмарк» вагою 20 грам, золотий ланцюжок «Бісмарка» вагою 20 грам із кулоном «Божа мати», обручку з перлиною, золоту обручку з білим камінням, золоту обручку з рубіном, золоту обручальну обручу, золотий хрестик, золотий ланцюжок, золоті сережки з голубим камінням, срібний ланцюг, срібні сережки, фотоапарат «Canon», планшет «Apple iPad» в чохлі, чоловічі пояси «Паулшарк» та «Дикаллис», чоловічий золотий годинник «Patek Philippe із зображенням сонця та луни, грошові кошти в розмірі 32800 гривень, 875 євро, 167 доларів США.

Після вчинення вказаних дій, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_9 із викраденим майном з місця скоєння злочину зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_10 матеріальний збиток на суму 180000 гривень.

Умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням до житла.

16.02.2021 року ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

17.02.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 3 ст. 185 КК України.

За доводами клопотання, обґрунтованість вказаної підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Слідчий вказує, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, зважаючи на вищевикладені обставини, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам. Альтернативний розмір застави просить визначити у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий в судовому засіданні підтримав доводи прокурора, а також доводи, що викладені у клопотанні.

Підозрюваний проти заявленого клопотання заперечив, вважає підозру необґрунтованою, вказує, що знаходився поруч місця вчинення злочину, однак до нього не причетний. Вказує, що працівники поліції його скрутили, тривалий час утримували, після чого вдягли на нього рюкзак, в якому згодом виявили речі, які йому не належать та ймовірно були викраденими. Зазначає, що до нього застосовувалось насильство під час затримання, а також і у відділенні поліції.

Захисник щодо заявленого клопотання заперечив, вказує на необґрунтованість підозри, просить застосувати інший запобіжний захід, що не пов`язаний із позбавленням волі, звертає увагу на тілесні ушкодження, які наявні у підозрюваного.

Заслухавши доводи прокурора та слідчого на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0000234 від 16.02.2021 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 затриманий 16.02.2021 року в порядку ст. 208 КПК України.

17.02.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням до житла, за обставин, що викладені вище.

Причетність підозрюваного ОСОБА_5 та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованих йому діянь свідчать докази долучені до матеріалів клопотання та досліджені в судовому засіданні, зокрема, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину від 16.02.2021 року, протоколом допиту потерпілого від 16.02.2021 року, рапортом від 16.02.2021 року, яким зафіксовано факт виклику працівників поліції особою, яка бачила, як невідомі особи ймовірно вчинили крадіжку, при цьому особа вказала автомобіль, яким користувались невідомі особи, протоколом обшуку автомобіля підозрюваного, про який за зазначав заявник, в якому виявлено речі, які потерпілий опізнав як такі, що були у нього викрадені, протоколом затримання підозрюваного з якого вбачається, що підозрюваний був затриманий неподалік району, де мала місце крадіжка майна.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, слідчий суддя виходить із наступного.

За положеннями ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, не може вважатись необґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно ч. 1, 2 ст. 178 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання на строк понад п`ять років, а тому Закон дозволяє обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а також те, що підозрюваний одружений, не працевлаштований, дітей чи інших утриманців не має, тобто стійкі соціальні зв`язки у нього сумнівні, а тому, з високим ступенем ймовірності, підозрюваний може вживати заходів до переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, яке інкримінується підозрюваному не є виправданням у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або впливу на свідків чи потерпілих.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами

Оцінюючи сукупність встановлених обставин та наявних ризиків, слідчий суддя вважає, що інші, більші м`які запобіжні заходи, не здатні запобігти вказаним ризикам, а тому переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, зважаючи, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, враховуючи, що заявлені слідчим та прокурором ризики знайшли своє підтвердження під час розгляду заявленого клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є підставним та підлягає до задоволення, а перебування підозрюваного під вартою, на даній стадії провадження, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності та не буде свавільним.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За приписами ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застава у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про застосування якої просить орган досудового розслідування, зважаючи на майновий стан підозрюваного, зокрема останній має у власності квартиру, автомобіль «Лексус ЛС 460», слідчий суддя вважає виправданою та помірною для підозрюваного.

Окремо слід зазначити, що в підозрюваного на обличчі наявні тілесні ушкодження (два синці під очима, крововилив ока), які зі слів підозрюваного йому нанесли працівники поліції під час затримання та за час його перебування у відділі поліції. В зв`язку з цим підозрюваний та захисник просять вжити заходи, передбачені ст. 206 КПК України.

Зважаючи на вказані твердженні підозрюваного, які не можна вважати безпідставними, слід доручити Керівнику Дніпропетровської обласної прокуратури та Керівнику регіонального підрозділу Державного бюро розслідувань провести негайне дослідження та розслідування фактів вказаних підозрюваним щодо неправомірного застосування до нього насильства під час затримання, в межах якого невідкладно провести судово-медичне обстеження підозрюваного, про що невідкладно інформувати слідчого суддю.
Керуючись ст. 2, 7-9, 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194-196, 206, 208 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
клопотання слідчого слідчого відділення Дніпровського районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 12 години 34 хвилин 16 лютого 2021 року.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю 60 днів, тобто до 16 квітня 2021 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136 200,00 (сто тридцять шість тисяч двісті гривень 00 копійок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає негайному звільненню з-під варти.

Про внесення застави та звільнення підозрюваного з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- з`являтися за викликом до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та/або праці;

- не відлучатись за межі м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон та/або інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд за межі території України;

- не спілкуватись із свідками, потерпілими та іншими підозрюваними по даному кримінальному провадженню, без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків - до 16 квітня 2021 року включно.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Доручити Керівнику Дніпропетровської обласної прокуратури та Керівнику регіонального підрозділу Державного бюро розслідувань провести негайне дослідження та розслідування фактів вказаних підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо неправомірного застосування до нього насильства під час затримання, в межах якого невідкладно провести судово-медичне обстеження підозрюваного, про що невідкладно інформувати слідчого суддю.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1