Справа №463/2906/21
Провадження №1-кс/463/1937/21
У Х В А Л А

25 травня 2021 року Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на повідомлення про підозру -

ВСТАНОВИВ:

Підозрюваний ОСОБА_4 , звернувся до суду із скаргою про скасування повідомлення його про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України в межах кримінального провадження № 0000228 від 13.05.2020.

В обґрунтування скарги покликається на те, що звинувачення є безпідставними, оскільки він не був наділений повноваженнями, які би давали йому можливість створювати суб`єктам господарювання перешкоди у здійсненні господарської діяльності чи вживати заходи щодо не притягнення їх до відповідальності. Як наслідок, в його діях вбачаються ознаки інших кримінальних правопорушень. Крім того, 24.09.2020 йому вручено обвинувальний акт і такий досі не передано до суду.

Захисник в судовому засіданні скаргу підтримав. Навів пояснення, аналогічні мотивам скарги. Просить скаргу задоволити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча про дату, місце та час розгляду скарги повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив. Його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, вислухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Територіальним управління Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Львові, проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000228 від 13.05.2020. В межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Оскаржуване повідомлення про підозру вручене ОСОБА_4 26.05.2020.

За змістом цієї підозри ОСОБА_4 відповідно до наказу в.о. начальника Головного управління державної податкової служби України у Закарпатській області №639-о від 02.12.2019, на посаді завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Закарпатській області, маючи присвоєний 6 ранг державного службовця, згідно зі ст.8, 36, 62 Закону України «Про державну службу» № 889-VIII від 10.12.2015 (далі Закон), будучи зобов`язаним дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби. Прийнявши присягу державного службовця, зобов`язаний не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця.

Згідно з посадовою інструкцією метою посади є впровадження та реалізація заходів щодо запобігання та виявлення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією. Окрім того, будучи зобов`язаним координувати розроблення заходів щодо запобігання корупційним правопорушенням або правопорушенням, пов`язаним з корупцією, організовувати роботи з оцінки корупційних ризиків у діяльності Головного управління ДПС у Закарпатській області, підготовки заходів, щодо їх усунення, внесення відповідних пропозицій, організовувати надання методичної та консультаційної допомоги з питань додержання законодавства щодо запобігання корупції, у тому числі надання роз`яснень щодо заповнення декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, здійснювати контроль за дотриманням антикорупційного законодавства, у тому числі розглядати повідомлення про порушення працівниками Головного управління ДПС у Закарпатській області вимог Закону України «Про запобігання корупції», забезпечувати інформування керівництва Головного управління та Національного агентства з питань запобігання корупції або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції, з корисливих мотивів, використовуючи службове становище всупереч інтересам служби та з метою власного незаконного збагачення, діючи з прямими умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, його наслідки та бажаючи їх настання, 15.05.2020 отримав від ОСОБА_5 частину неправомірної вигоду в сумі 1000 доларів США та 26.05.2020 другу частину неправомірної вигоди в сумі 1000 доларів США, за не створення штучних перешкод у здійсненні господарської діяльності та вжиття заходів щодо не притягнення його до адміністративної відповідальності за недостовірне декларування даних у звітному періоді 2019 року.

Так, 28.04.2020 ОСОБА_5 прибув до адмінбудівлі ГУ ДПС в Закарпатській області з метою з`ясування причин вимоги передачі документів щодо фінансової діяльності ПП «ГРРЕМ-НОТ» де зустрів свого знайомого ОСОБА_4 , якому розповів про ситуацію, що склалась.

Після чого, 30.04.2020 ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_5 та запропонував зустрітись біля басейну «Спартак» в м. Ужгороді, при цьому дав вказівку взяти з собою банківські виписки по рахунках ПП «ГРРЕМ-НОТ». В ході розмови ОСОБА_4 повідомив, що розбереться з ситуацією, пов`язаною з витребуванням ГУ ДПС в Закарпатській області звітності ПП «ГРРЕМ-НОТ».

05.05.2020 за ініціативи ОСОБА_4 відбулась зустріч з ОСОБА_5 в кафе «Меделін» в Боздошському парку м. Ужгорода. В ході розмови ОСОБА_4 висловив вимогу ОСОБА_5 про надання неправомірної вигоди в сумі 1000 доларів США, однак це не остаточна сума, оскільки вказане питання необхідно погодити з певними посадовцями ГУ ДПС в Закарпатській області.

07.05.2020 за ініціативи ОСОБА_4 відбулась зустріч з ОСОБА_5 на вул. Волошина в м.Ужгород неподалік ГУ ДПС в Закарпатскій області. Під час розмови ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 , що за недостовірне декларування доходів у звітному періоді протягом 2019 року на ПП «ГРРЕМ-НОТ» можуть накласти штрафні санкції в орієнтовному розмірі 300000 гривень. Однак, щоб уникнути вказаних штрафних санкцій необхідно надати неправомірну вигоду в розмірі 2000 доларів США.

08.05.2020 ОСОБА_4 знову зателефонував ОСОБА_5 та запропонував зустрітись поблизу торгового центру «Токіо» в м. Ужгород.

Під час зустрічі ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 , що у випадку згоди на його умови про надання неправомірної вигоди в сумі 2000 доларів США він вирішить питання в позитивному руслі, а у випадку ненадання згаданої суми грошових коштів ОСОБА_5 очікуватимуть максимальні штрафні санкції.

13.05.2020 за попередньою домовленістю знову відбулась зустріч між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на вул. Волошина, неподалік від ГУ ДПС в Закарпатській області. Під час зустрічі, ОСОБА_5 віддав лист з ГУ ДПС в Закарпатській області в якому містилась вимога про надання офіційних фінансово-господарських документів. Також, в розмові ОСОБА_4 ще раз запитав чи в силі домовленість і на коли йому чекати кошти.

Після чого, 15.05.2020 за попередньою домовленістю з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 прибув до автостоянки торгового центру «Токіо» в м. Ужгород де між ними знову відбулась розмова, в ході якої ОСОБА_5 повідомив, що має при собі частину грошових коштів в сумі 1000 доларів США, та може їх надати, на що ОСОБА_4 погодився, та повідомив ОСОБА_5 про необхідність залишити місце автостоянки та вирушити за ним на автомобілі, при цьому не повідомивши напрямку руху. Через деякий час ОСОБА_5 , рухаючись за ОСОБА_4 прибули в с. Минай, Ужгородського району, Закарпатської області, де зупинились неподалік автомийки «Нептун». Вийшовши з автомобілів, між ними відбулась розмова в ході якої ОСОБА_4 отримав неправомірну вигоду від ОСОБА_5 в сумі 1000 доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного банку України становить 26679 гривень.

26.05.2020 на виконання попередніх злочинних вказівок ОСОБА_4 . ОСОБА_5 прибув на автостоянку торгового центру «Дастор» в м.Ужгороді та в ході розмови, дотримуючись конспіративних методів злочинної діяльності ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 про необхідність залишити вказане місце та прямувати за ним. Після чого, вказані особи попрямували на автостоянку Ужгородського аеропорту. Однак, ОСОБА_4 , дотримуючись методів конспірації знову повідомив ОСОБА_5 про необхідність залишити вказане місце та прямувати за ним. Після чого, вказані особи прибули на автостоянку поблизу супермаркету «АМБАР», де на виконання попередніх вказівок ОСОБА_4 , ОСОБА_5 пересів в автомобіль, який перебуває у користуванні ОСОБА_4 , марки «Тойота Авенсіс», державний номерний знак НОМЕР_1 , де перерахував грошові кошти в сумі 1000 доларів США, помістив їх в паперовий конверт та поклав між передніми сидіннями.

В цей же день, близько 15 години 40 хвилин, незаконні дії ОСОБА_4 припинені працівниками ДБР та Управління СБ України в Закарпатській області, та неправомірну вигоду в сумі 1000 доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного Банку України становить 26874 гривні вилучено в ході проведення санкціонованого обшуку та ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України. Зокрема, нею врегульовані випадки повідомлення про підозру (ст. 276 КПК України) порядок повідомлення про підозру (ст. 278 КПК України), зміст повідомлення про підозру (ст. 277 КПК України).

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то слід зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом письмове повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 можливо причетний до вчинення злочину, оскільки він, за даними слідства, отримав неправомірну вигоду.

Крім того, підозра містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 і про які слідчий суддя вказав вище, а що стосується аргументів сторони захисту, слідчий суддя надає їм правову оцінку та звертає увагу на таке.

Найперше, слідчий суддя відкидає будь-які аргументи сторони захисту про відсутність змісту підозри, оскільки, «зміст підозри» це не зазначення часу, місця і способу вчинення кримінального правопорушення, і так само, це не зазначення всіх складових злочину, а формування сукупності фактичних даних, які дають підстави для припущення про вчинення особою кримінального правопорушення отримання неправомірної вигоди.

Крім того, слідчий суддя відкидає будь-які аргументи сторони захисту про відсутність достатніх доказів для вручення повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Зокрема, відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність («СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).
В свою чергу, під час розгляду іншої справи «Грабчук проти України» (заява № 8599/02, рішення від 21.09.2006, п. 45) ЄСПЛ констатував, що провадження на стадії досудового розслідування не є кримінальним за суттю, і йому не вистачає ряду ключових елементів, які зазвичай характеризують судове кримінальне провадження.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України під судовим провадженням розуміється кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.
Отже, безпосередню оцінку всім аргументам сторони захисту та сторони обвинувачення, в тому числі щодо правильної кваліфікації має надати суд при розгляді справи по суті і на думку слідчого судді, питання про наявність чи відсутність достатніх доказів про вчинення кримінального правопорушення не може вирішуватись на стадії досудового розслідування у спосіб оскарження повідомлення про підозру, оскільки таке провадження не є судовим за своєю суттю і в межах цієї скарги слідчий суддя не оцінює докази за стандартом «поза всяким розумним сумнівом».
Отже, доводи скарги про невірну кваліфікацію не є підставою для скасування повідомлення про підозру, а мають бути перевірені під час розгляду справи по суті.
Що ж стосується аргументів сторони захисту про не звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, то такі хоч і заслуговують на увагу, проте не можуть бути підставою для задоволення скарги.
Так, на офіційному веб-сайті Судової влади відсутня інформація про звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, хоча, як вбачається, такий вручено підозрюваному ще 24.09.2020 і його копію останній долучив до цієї скарги.
Разом з тим, процедура звернення до суду з обвинувальним актом не пов`язана з процедурою повідомлення про підозру, а відтак, вказане не є підставою для скасування повідомлення про підозру.
Оскільки предметом перевірки в межах цієї скарги є виключно законність вручення повідомлення про підозру, слідчий суддя не вправі в межах цієї справи надавати правову оцінку діям сторони обвинувачення щодо не звернення до суду з обвинувальним актом.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 277 КПК України, повідомлення має містити такі відомості прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення.
Інші доводи, викладені у скарзі, не є такими, що беззаперечно свідчать про невідповідність прийнятого процесуального рішення - повідомлення про підозру від 26.05.2020.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 303, 304, 309, КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 на повідомлення слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, від 26 травня 2020 року про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні № 00000228 від 13.05.2020.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 28.05.2021 року о 09.50 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1