У Х В А Л А

іменем України

09 грудня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання інспектора СД відділення поліції № 2 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000249 від 07.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «NOKIA» чорного кольору IME: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

Клопотання мотивоване тим, що 07.12.2020 року до чергової частини ВП № 2 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 04.12.2020 близько 23:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 ,малознайомий йому чоловік на ім`я ОСОБА_5 , правомірно перебуваючи у ОСОБА_4 вдома, таємно здійснив крадіжку мобільного телефону марки «NOKIA 5.1+» спричинивши ОСОБА_4 матеріальної шкоди на суму, що встановлюється.

07.12.2020 в ході проведення огляду гр. ОСОБА_6 добровільно видала мобільний телефон марки «NOKIA» чорного кольору IME: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , котрий був без пошкоджень у вимкненому стані з сім-карткою всередині, який ОСОБА_6 викрав у свого знайомого ОСОБА_4 на 04.12.2020.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі, прохав його задовольнити.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання за даної явки учасників, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання по суті поставлених вимог, перевіривши надані до клопотання матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, у клопотанні слідчого ставиться питання про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду 07.12.2020 року дізнавачем ОСОБА_3 у ОСОБА_6 .

Згідно з ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Судом установлено, що 07.12.2020 року відомості про дану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000249 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст.185 КК України.

Із клопотання вбачається, що 07.12.2020 року до чергової частини ВП № 2 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 04.12.2020 близько 23:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 ,малознайомий йому чоловік на ім`я ОСОБА_5 , правомірно перебуваючи у ОСОБА_4 вдома, таємно здійснив крадіжку мобільного телефону марки «NOKIA 5.1+» спричинивши ОСОБА_4 матеріальної шкоди на суму, що встановлюється.

З матеріалів кримінального провадження у їх сукупності вбачається, що вилучене майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, що підтверджується, зокрема, протоколами слідчих дій та матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Положеннями статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на положення ч.2 ст.167 та ч.1 і 2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

З досліджених у сукупності матеріалів клопотання вбачається, що зазначені слідчим у клопотанні речі можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та могли зберегти на собі сліди злочину в межах досудового розслідування за ознаками ч. 3 ст. 289 КК України.

Тому, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказане майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, може бути доказом кримінального правопорушення, а також враховуючи виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на зазначене майно для забезпечення належного зберігання речових доказів у кримінальному провадженні та недопущення можливості їх втрати або знищення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання інспектора СД відділення поліції № 2 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні №0000249 від 07.12.2020 року арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування, на вилучену за результатами огляду 07.12.2020 року дізнавачем ОСОБА_3 у ОСОБА_6 , річ, а саме: мобільний телефон марки «NOKIA» чорного кольору IME: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та визначивши місце зберігання в камері зберігання речових доказів ВП №2 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Стрітенська 16 , та після проведення необхідної експертизи повернути власнику ОСОБА_4 на відповідальне зберігання до вирішення справи по суті.

Контроль за виконанням покласти на інспектора СД відділення поліції № 2 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1