Справа № 397/78/21
н/п : 1-кс/397/27/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.02.2021. Слідчий суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурорів Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області при розслідуванні кримінального провадження № 0000137 за ч. 1 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_2 в якій остання просить:

- поновити строки для оскарження в суді, так як відповіді станом на 07.02.2021 не отримувала;

- визнати факт бездіяльності прокурорів при розслідуванні кримінального провадження № 0000137 за ч. 1 ст. 366 КК України в ненаданні відповіді згідно заяви від 27.01.2021 наручно;

- зобов`язати надати постанову згідно заяви про залучення в якості потерпілої в кримінальному провадженні № 0000137 для оскарження в суді.

Вивчивши скаргу ОСОБА_2 , слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобовязаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Разом з тим, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Згідно положень ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Наведений висновок зроблений в ухвалі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 607/16332/20 (пр. № № 51- 4916 впс 20) та узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).

За нормами Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а також не прямо визначає дії слідчого судді в разі подання клопотання стороною кримінального провадження з порушенням правил територіальної підсудності, то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного права й до розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Отже, необхідно констатувати, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в разі її подання з порушенням правил територіальної підсудності, підлягає поверненню особі, яка подала таку скаргу, що регламентовано положеннями п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Відповідно до листа начальника відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, постановою Верховної Ради України № 807-IX від 17.07.2020 на території Кіровоградської області проведено зміни в адміністративно-територіальному устрої та відповідно до Закону України «Про національну поліцію», наказу Національної поліції України № 955 від 08.12.2020 затверджено нову структуру, а наказом Національної поліції України від 18.12.2020 №993 затверджено штат територіальних органів поліції Кіровоградської області. Олександрівське відділення поліції Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області реорганізовано і створено сектор поліцейської діяльності № 1 (смт. Олександрівка) відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області. У секторі поліцейської діяльності працюють дільничні офіцери поліції, інспектори з реагування патрульної поліції та чергова частина. Поліцейські таких служб, як слідство, кримінальна поліція та дізнання призначені до відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) службу будуть нести на території обслуговування сектору поліцейської діяльності № 1 (смт. Олександрівка).

З огляду на викладене, зокрема те, що Олександрівський ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області реорганізований, а слідчий відділ в провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, знаходиться у відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, який територіально не відноситься до юрисдикції Олександрівського районного суду Кіровоградської області, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурорів Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області при розслідуванні кримінального провадження № 0000137 за ч. 1 ст. 366 КК України, у зв`язку зі зміною місця розташування органу досудового розслідування на час надходження цієї скарги.

Також, слід звернути увагу і на те, що скаржник оскаржує бездіяльність прокурорів Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області, яка на території підвідомчої Олександрівському районному суду Кіровоградської області не знаходиться, а знаходиться у м. Знам`янка Кіровоградської області.

Отже, скарга ОСОБА_2 не підлягає розгляду в Олександрівському районному суді Кіровоградської області, оскільки орган досудового розслідування у провадження якого перебуває кримінальне провадження № 0000137 та Знам`янська місцева прокуратура Кіровоградської області територіально не відносяться до юрисдикції Олександрівського районного суду Кіровоградської області.
Керуючись ч. 6 ст. 9, ст.ст. 303-304 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурорів Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області при розслідуванні кримінального провадження № 0000137 за ч. 1 ст. 366 КК України - повернути скаржнику.

Роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення до суду із даною скаргою за місцем знаходження органу, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження та прокуратури, бездіяльність прокурорів якої оскаржує скаржник.

Ухвала слідчого судді може бути оскарженою безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5-ти днів з часу отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвала станом на _________________ набрала законної сили.

Оригінал ухвали знаходиться у матеріалах справи №397/78/21.

Слідчий суддя Олександрівського районного

суду Кіровоградської області ОСОБА_1

Копію засвідчено ___________________________.