Справа № 175/313/20
Провадження № 1-кп/175/17/20
Ухвала

Іменем України

31 серпня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001623 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Зугдіді регіону Самегрело-Земо Сванеті Республіки Грузія, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, зокрема у справах «Летельє проти Франції», «Волосюк проти України», обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на її думку, не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів, оскільки ОСОБА_8 , перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході, матиме змогу незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_9 , яка у своїй заяві від 04.05.2020 року вказала на існування небезпеки для неї та її малолітніх дітей; через короткий відрізок часу після засудження Індустріальним районним судом за вироком від 24.10.2019 року він вчинив інкримінований злочин, що характеризує його як особу, схильну до вчинення кримінальних правопорушень, і у разі доведеності вини, усвідомлюючи передбачене законом покарання, не маючи постійного місця проживання у м. Дніпрі та Дніпропетровській області, може переховуватися від суду.
Захисник вважав, що клопотання можливо задовольнити частково, продовживши дію запобіжного заходу на строк 30 днів, за який можливо ухвалити вирок.

Обвинувачений вказав, що бажає якнайшвидшого засудження.

Обсудивши заявлене клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, рішення суду щодо позбавлення особи свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи були розглянуті та визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається. Крім того, таке рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття та тримання особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії», «Хайредінов проти України», «Хайредінов проти України»).

Під час судового провадження обвинуваченому ОСОБА_7 обрано та неодноразово продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 05 вересня 2020 року.

Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що продовжують існувати ризики, зазначені у попередній ухвалі та клопотанні прокурора, суд вважає клопотання обґрунтованим.

Ці ризики не дозволяють застосувати до ОСОБА_10 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого тяжкого злочину, а тому може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України; може незаконно впливати на потерпілу, яка повідомила про побоювання за свою та малолітніх дітей безпеку, тобто може здійснити дії, передбачені п.3 ч.1 ст.177 КПК України; а також, будучи особою, яка не має офіційного джерела доходів і схильна до вчинення умисних злочинів проти власності, може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто може здійснити дії, передбачені п.5 ч.1 ст.177 КПК України.
Підстав для продовження дії вказаного запобіжного заходу на менший строк, запропонований захисником, суд, з урахуванням ходу судового провадження, не вбачає.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.00 години 10 вересня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 05 вересня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 28 жовтня 2020 року.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, його перекладачу і захиснику, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1