УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 серпня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 001 000 063 13 від 01.07.2019, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Баку Азербайджанської Республіки, громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 120 191 001 000 063 13 від 01.07.2019.
На обґрунтування клопотання зазначено, що 09.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 190 КК України, відповідно до якої останній заволодів чужим майном у великому розмірі шляхом зловживання довірою.

На думку прокурора, існують підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора через необґрунтованість.

Підозрюваний підтримав думку захисника, зазначивши, що він постійно проживає у м. Дніпро, від слідчого не переховувався. У одному з районних судів м. Дніпра розглядається цивільний позов, заявлений до нього потерпілим.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, що приводить до висновку про наявність цього ризику.

Водночас, враховуючи наявність у ОСОБА_4 сім`ї та постійного місця проживання, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені обставини свідчать на користь зменшення ризику переховування.

Відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу, на переконання слідчого судді, свідчить на користь існування ризику вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя також вважає недоведеним ризик вчинення підозрюваним дій, спрямованих на незаконний вплив на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.
Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим вище ризикам.
Відповідно до ст. 178 КПК під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Зазначені обставини приводять слідчого суддю до переконання, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язок прибувати до слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яким здійснюється досудове розслідування у цьому провадженні, за першою вимогою.

Крім того, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків встановити по 17 серпня 2020 року включно.

Підозрюваного письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1