Справа № 644/ 5303 /19
н.п. 1-кп/644/ 248 /20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0001080 від 27.04.2019 року за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кулиничі, Харківського району, Харківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
01.07.2019 року до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001080 від 27.04.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.04.2019 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дію якого в подальшому було продовжено до 23.08.2020 року.
Під час судового розгляду прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання прокурор обґрунтовує тим, що 23.08.2020 року закінчується строк тримання обвинуваченого під вартою, розпочато судовий розгляд справи, ризики, визначені раніше судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли. Прокурор зазначає, що є підстави для продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , передбачені ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності у зв`язку із великим імовірним терміном покарання; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Обвинувачений та захисник при вирішенні клопотання покладались на розсуд суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, суд, під час судового розгляду не залежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положення, встановлені у рішеннях Європейського суду з прав людини вказують на необхідність дотримання розумних строків тримання особи під вартою. Існування обґрунтованої підозри у скоєнні особою злочину є необхідною умовою для законності подальшого тримання її під вартою.
Відповідно до Закону України від 13.04.2020 року «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки на території України встановлено карантин, дію якого продовжено до 31.08.2020 року, а судді які входять до складу колегії, зокрема суддя ОСОБА_6 знаходиться в нарадчій кімнаті, суддя ОСОБА_7 знаходиться у щорічній відпустці, беручи до уваги, що до закінчення строків тримання під вартою обвинуваченого неможливо розглянути клопотання про продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою колегією суддів, суд приходить висновку про необхідність вирішення питання щодо строків тримання обвинуваченого під вартою головуючим по справі одноособово.
Суд, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки на цей час продовжують існувати ризики визначені ст. 177 КПК України, а строк обраного обвинуваченому запобіжного заходу спливає 23.08.2020 року, і підстав змінювати запобіжний захід на більш м`який, судом не вбачається.
Суд погоджується із доводами сторони обвинувачення щодо наявності обґрунтованої підозри. Прокурор у клопотанні про продовження строку тримання під вартою посилався на наявність ризиків, передбачених п. п. 1 - 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Зазначені ризики були встановлені під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею. На підтвердження ризиків передбачених п. п. 1 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчить по-перше, те, що з урахуванням пред`явленого обвинувачення існує можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі, що на думку суду обґрунтовано може викликати загрозу втечі обвинуваченого, про що викладено правову позицію в рішенні ЕСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії». По-друге, на даний час триває судовий розгляд, ще не допитано всіх свідків, що викликає можливий ризик впливу обвинуваченого на них.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.
Враховуючи, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, з метою запобігання спробам обвинуваченого незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від суду, вчиняти кримінальні правопорушення, з урахуванням особи обвинуваченого, який раніше не судимий, не має постійного місця роботи та джерела доходів, та відсутність будь-яких даних про неможливість перебування обвинуваченого в умовах попереднього ув`язнення за станом здоров`я, а також те, що закінчити розгляд справи не є можливим до закінчення встановленого 2-х місячного строку з причин, що не залежать від суду, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, а також тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Разом з тим, виходячи з цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу, необхідного для судового розгляду кримінального провадження в розумні строки, продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою до 04 жовтня 2020 року.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 176, 177, 178, 180, 183, 331, 369 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити строк запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 04 жовтня 2020 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику для відома.
Копію ухвали направити на виконання до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 .
Ухвала про продовження строку тримання під вартою, згідно з Рішенням Конституційного Суду №4-р/2019 від 13.06.2019 року може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1