Справа № 180/364/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 р. м. Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась в м. Марганці Дніпропетровської області, має неповну середню освіту, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , , раніше не судимої, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 від 22 лютого 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченного ч. 2 ст. ст. 307 КК України, -

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Марганецького ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернулася до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Марганецького відділу Нікопольської місцевої прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. ст. 307 КК України. На обґрунтування клопотання зазначив, що в ході досудового розслідування ОСОБА_5 було оголошено в розшук, оскільки її місцезнаходження не було встановлено. 14.07.2020 року поновлено досудове розслідування. Так, 22.02.2019 року о 20-40 год. працівниками поліції Марганецького ВП було виявлено та вилучено у ОСОБА_5 сліп-пакети в кількості 51 шт, що містили метамфетамін, загальною масою 1,5267 г.

Оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, а також може продовжити переховуватися від органів досудового розслідування, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, перебувала у розшуку тривалий час, може вчинити інші злочини.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечують, просять суд обрати більш м`який запобіжний захід, оскільки ОСОБА_5 не має судимості.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

22.02.2019 року за №0000111 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом виявлення у ОСОБА_7 сліп-пекетів з кристалічною речовиною білого кольору.
13.04.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, шляхом вручення повідомлення голові квартального комітету № 10 ОСОБА_8 .
16.04.2019 року постановою слідчого зупинено досудове розслідування та оголошено розшук підозрюваної, оскільки внаслідок проведених слідчий дій не можливо встановити місцезнаходження ОСОБА_5 .
Постановою слідчого від 14.07.2020 року відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні у зв`язку із встановленням місцезнаходження ОСОБА_5 .
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваної від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, не працює, не заміжня, не має утриманців, не має постійного місця проживання, тому наявні ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому вважаю, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш мякі запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до ст. 183 ч.3 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою із можливістю застосування застави, визначивши розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначенні розміру застави, суд керується практикою ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та враховує обставини і тяжкість кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбаченихст. 177 КП України, вимоги п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 84720 гривень.
На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-
у х в а л и в :
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 12 вересня 2020 року.

Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 84720 гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на підозрювану наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора,суд про зміну свого місця проживання;
Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі не з`явлення її за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на неї цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваній, захиснику.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Марганецький відділ Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1