Провадження № 1-кс/331/1820/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 вересня 2020 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Олександрівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001323 від 14.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Олександрівського ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001323 від 14.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що невстановлена особа, знаходячись на території обслуговування Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області вчинила шахрайські дії у відношенні ТОВ «Компанія корвет». Сума матеріальних збитків встановлюється.

Відповідно до заяви, 03.05.2019 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5 по спадковій справі №17/2014 було видано Свідоцтво про право на спадщину на ім`я ОСОБА_6 (реєстровий № 281). При цьому спадщина, на яку видано Свідоцтво, складається з 7,55 часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Корвет», що становить 7,55% статутного капіталу та складає 111356,00 грн., що підтверджується довідкою, виданою ТОВ «Компанія «Коверт» за вихідним № 12 від 23.04.2018 та Статутом ТОВ «Компанія «Корвет».

Однак, зазначене Свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_6 , реєстровий № 281 від 03.05.2019 р. видане приватним нотаріусом з істотними порушеннями вимог чинного законодавства України та на підставі завідомо підробленого офіційного документа Довідки ТОВ «Компанія «Корвет» за вихідним №12 від 23.04.2019, яка в дійсності не видавалась.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 пояснив, що являється адвокатом та представником ТОВ «Компанія» Корвет» на підставі ордера. Так, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер один з членів товариства ОСОБА_8 , 1962 р.н., у якого є донька ОСОБА_6 , котрій право на частку капіталу товариства загальними зборами передано не було. 03.05.2019 р. приватним нотаріусом ОСОБА_5 за спадковою справою було видано Свідоцтво про право на спадщину по закону на ім`я ОСОБА_6 , згідно якого їй передано у спадщину 7.55% уставного капіталу ТОВ «Компанія» Корвет». Довідка офіційно видана ТОВ «Компанія» Корвет» по вихідному № 12 від 23.04.2019, однак з показів свідка, ніяких подібних довідок товариство нікому не видавало та загальні збори з цього питання не проводились.

Крім того, свідку, під час вирішення вищезазначених питань у цивільно-правовому порядку, стало відомо, що на вказаній вище довідці, копія якого знаходиться на підприємстві, знаходиться підпис директора товариства ОСОБА_9 та головного бухгалтера підприємства, при цьому підпис директора має явні ознаки підробки, оскільки лише схожий на дійсний, а посади головного бухгалтера на ТОВ «Компанія» Корвет» взагалі немає. Крім того, на вказаній довідці знаходиться печатка від імені ТОВ «Компанія» Корвет», однак вказана печатка не є печаткою товариства.

24.09.2020 р. на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя проведено тимчасовий доступ до речей і документів у приміщенні приватного нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5 , за адресою: м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 68-А, в ході якого виявлено та вилучено довідку за вих. № 12 від 23.04.2019 р., підписану директором ТОВ «Компанія» Корвет» на запит приватного нотаріуса ОСОБА_5 вх. 202/02-14 від 23.04.2019.

На теперішній час з метою проведення подальшого досудового розслідування, проведення слідчих (процесуальних) дій з вилученим об`єктом, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладення арешту на вилучену, в ході проведення тимчасового доступу, довідку за вих. № 12 від 23.04.2019 р., підписану директором ТОВ «Компанія» Корвет» на запит приватного нотаріусу ОСОБА_5 вх. 202/02-14 від 23.04.2019, яку визнано речовим доказом, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд вказаного клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання, долучені до нього копії документів, дійшов наступного висновку.
Арештом майна, згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Матеріалами справи встановлено, що в провадженні СВ Олександрівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0001323, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

24 вересня 2020 року, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26.08.2020 року, слідчим СВ Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_10 проведено тимчасовий доступ до речей і документів, під час якого було вилучено оригінал довідки за вих. № 12 від 23.04.2019 року, підписаної директором ТОВ «Компанія» Корвет» на запит приватного нотаріуса ОСОБА_5 № 202/02-14 від 23.04.2019 року.

Згідно з ч. 1 ст. 165 КПК України, особа, яка зазначена в ухвалі слідчого судді, суду про тимчасовий доступ до речей і документів як володілець речей або документів, зобов`язана надати тимчасовий доступ до зазначених в ухвалі речей і документів особі, зазначеній у відповідній ухвалі слідчого судді, суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Отже, по своїй суті тимчасовий доступ передбачає можливість вилучення речей і документів, стосовно яких слідчим суддею було надано дозвіл на проведення тимчасового доступу.

З огляду на вказане, доводи слідчого на предмет наявності підстав для накладення арешту на майно стосовно якого є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме тимчасового вилученого майна, суперечать нормам чинного КПК України та не узгоджуються з ч. 2 ст. 170 КПК України.

Крім того, посилання слідчого на факт визнання майна речовим доказом, не є обґрунтованою підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, без обґрунтованого доведення слідчим ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження вказаного ним майна.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої ст. 170 цього Кодексу.

Так, абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України закріплено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Обов`язок доведення необхідності застосування арешту майна та мети його накладення перед слідчим суддею покладено на прокурора, слідчого. Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна повинно мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

З матеріалів клопотання встановлено, що зазначені вище підстави на час його розгляду відсутні, оскільки майно, що є предметом розгляду, не має тих ознак, за наявності хоча б однієї з яких, на відповідне майно може накладатись арешт в порядку ст. 170 КПК України.

З огляду на те, що довідка, на яку слідчий просить накласти арешт, була вилучена під час санкціонованого слідчим суддею тимчасового доступу до речей та документів, звернення слідчого до слідчого судді з клопотанням про її арешт є недоцільним, тоді як зберігання такого майна має бути здійснено за правилами ст. 100 КПК України.

Таким чином, на підставі викладеного та з урахуванням того, що слідчим не доведено необхідності застосування найбільш обтяжливого заходу забезпечення кримінального провадження, а також наявності ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним відмовити слідчому у накладенні арешту на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 159, 170 - 173 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Олександрівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001323 від 14.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України ? відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1