ЄУН 174/723/19
н/п 1-кс/174/196/2020
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и
01 вересня 2020 року м.Вільногірськ
Слідчий суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на вищевказані обставини. Пояснив, що про те, що необхідність в арешті належного йому мотоциклу відпала, йому відомо зі слів слідчого. Хоче даний мотоцикл продати, бо йому необхідні кошти для лікування після ДТП. Підозру по даному кримінальному провадженню йому не оголошували, чи оголошували її водію автобусу, йому невідомо. Просить клопотання задовольнити.
Слідчий ОСОБА_5 та прокурор ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, про місце і час розгляду справи повідомлені належним чином, прокурор надав телефонограму про розгляд справи у його відсутність, слідчий про причини неявки суд не повідомив.
Вислухавши заявника, дослідивши матеріали клопотання, оглянувши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню по наступним підставам.
Так, відповідно до ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Згідно з ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які, зокрема, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно з ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен серед іншого враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч.4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
В судовому засіданні встановлено, що 23.08.2019 року розпочато досудове розслідування по факту порушення правил безпеки дорожнього руху, що призвело до дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 22.08.2019 р., о 22.00 год., по вул. Центральна м.Вільногірська Дніпропетровської області за участю автобуса під керуванням водія ОСОБА_4 та водія ОСОБА_3 , який керував мотоциклом «Kawasaky» д.н.з НОМЕР_1 . (а.с.2 ).
Згідно ухвали слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 02 жовтня 2019 року, накладено арешт на належний ОСОБА_3 мотоцикл «Kawasaky» н.з НОМЕР_1 шляхом заборони розпоряджатися та користуватися ним. (а.с. 78-83 кримінального провадження)
Згідно постанов слідчого від 25.08.2019 року та від 23.08.2019 року, належний ОСОБА_3 мотоцикл «Kawasaky» н.з НОМЕР_1 та фрагмент крила мотоцикла «Kawasaky» н.з НОМЕР_1 , визнано речовими доказами по справі (а.с.33,35 кримінального провадження).
Згідно ухвали слідчого судді Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 р., строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженню продовжено до 3-х місяців, тобто до 23 листопада 2020 року включно (а.с.119 кримінального провадження).
Таким чином, мотоцикл «Kawasaky» н.з НОМЕР_1 відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, визнаний по справі речовим доказом та має суттєве значення для встановлення обставин події кримінального правопорушення, оскільки може бути використаний як доказ факту чи обставин, що підлягають встановленню під час даного кримінального провадження, досудове розслідування даного кримінального провадження триває, особа, винна у ДТП, органом досудового розслідування не встановлена і підозра будь-кому з учасників події кримінального правопорушення не оголошувалася, а скасування арешту, накладеного на вказане майно, може призвести до його відчуження, втрати, знищення чи перетворення, оскільки заявник має намір продажу належного йому мотоциклу, що відповідно, може призвести до втрати цього доказу, чим поза розумним сумнівом, буде завдано шкоди даному кримінальному провадженню .
При таких обставинах, слідчий суддя дійшов висновку, що заявником не доведено, що в подальшому застосуванні арешту вказаного мотоциклу відпала потреба або цей арешт накладено необґрунтовано, тому клопотання є передчасним і задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 98, 100, 131, 132, 170-175, 309, 395 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий - суддя: підпис ОСОБА_1