УХВАЛА
Іменем України

28.09.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участі власника майна ОСОБА_3 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна, винесене в кримінальному провадженні № 0000646 від 19.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,
ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся із указаним клопотанням, в якому послався на те, що 18.09.2020 року близько 22 год. 30 хв. під час відпрацювання території Житомирського району поблизу с. Буймир було зупинено автомобіль «КАМАЗ» 4310, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перевозив деревину породи «Сосна» об`ємом близько 10 м? без відповідних документів.

19.09.2020 вказана подія внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000646 та розпочате досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Житомирської місцевої прокуратури.

Зі змісту клопотання вбачається, що 19.09.2020 року у період з часу з 23 год. 55 хв. 18.09.2020 року по 00 год. 40 хв. 19.09.2020 року слідчим СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області проведено огляд місця події: c. Буймир, вул. Центральна, Житомирського району Житомирської області, де було виявлено та вилучено автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом, за кермом якого перебував ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , власник т/з відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , а також колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м в загальній кількості 55шт. Дані речі визнано речовими доказами, про що винесено відповідну постанову.

Посилаючись на положення ст.ст. 170, 171 КПК України, завдання арешту майна, на необхідність проведення у кримінальному провадженні ряду слідчих та інших процесуальних дій слідчий за погодженням із прокурором просить накласти арешт на автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом, та колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м в загальній кількості 55 шт., а також позбавити власника та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує.

Власник автомобіля ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на те, що перевозив деревину «сосна» близько 55 колод зі складу на пилораму. За словами ОСОБА_3 із самого початку на колодах були набиті бірки, однак при завантаженні колод їх вкоротили на 1.5 м і бірки залишились на відрізаних частинах колод.

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що слідчий звернувся з вказаним клопотанням з пропуском строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України, тому і транспортний засіб, і деревину слід повернути ОСОБА_3 . У разі задоволення клопотання просив врахувати положення ч. 4 ст. 173 КПК України, згідно з якою слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Заслухавши пояснення власника майна та його представника, вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Як вбачається із витягу з кримінального провадження №0000646 від 19.09.2020 року, Житомирським РВП Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування за фактом незаконного перевезення деревини породи «сосна» об`ємом близько 10 м? без відповідних документів, із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 246 КК України.

Постановою слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 21.09.2020 року виявлені та вилучені в ході огляду місця події 19.09.2020 року автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом, та колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м в загальній кількості 55 шт. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Із наявних у матеріалах клопотання документів слідує, що автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом, та колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м були вилучені на підставі протоколу огляду місця події 19.09.2020 (субота), а звернувся слідчий із клопотанням про арешт майна 21.09.2020 (понеділок), що підтверджується відповідним штампом на конверті. Таким чином слідчим дотримано вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Крім того, згідно з нормами Глав 10 та 17 КПК України правові підстави, з яких слідчим вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Згідно із ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При цьому, за змістом ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З наявних у матеріалах клопотання копій свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань слідує, що ОСОБА_3 є власником автомобіля марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та зареєстрований як фізична особа-підприємець, основним видом діяльності якого за КВЕД 49.41 є «Вантажний автомобільний транспорт».

З урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин справи, в тому числі можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування найменш обтяжливого способу арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання частково, наклавши арешт на колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м в загальній кількості 55 шт. з тимчасовим позбавленням їх власника та третіх осіб можливості розпоряджатися та користуватися вказаним майном, та на автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом в частині заборони відчуження указаного транспортного засобу.

У відповідності до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Згідно із ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 20 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104, передбачено, що зберігання речових доказів у вигляді автомобілів здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.

При цьому у п. 32 вищезгаданого Порядку зберігання речових доказів зазначається, що фінансування витрат, пов`язаних із зберіганням чи пересиланням речових доказів, здійснюється за рахунок коштів державного бюджету, передбачених для утримання органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, який здійснив пересилання речових доказів або їх передачу на зберігання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на колоди деревини породи «сосна» довжиною 4,5 м в загальній кількості 55шт., а також тимчасово позбавити їх власника та третіх осіб можливості розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Накласти арешт на автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом в частині заборони відчуження указаного транспортного засобу та без позбавлення ОСОБА_3 можливості розпоряджатися та користуватися даним транспортним засобом.
У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000646, та/або відповідальних працівників за місцем зберігання вказаного транспортного засобу безоплатно повернути ОСОБА_3 автомобіль марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом.

Зобов`язати ОСОБА_3 надавати безперешкодний доступ до автомобіля марки «КАМАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у складі з напівпричепом,у разі необхідності проведення з використанням вказаного майна будь-яких процесуальних, слідчих дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали буде оголошено 02.10.2020 о 8-05.

Слідчий суддя ОСОБА_1