Справа № 946/5574/20
Провадження № 1-кс/946/1851/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2020 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізмаїла Одеської області, громадянина України, освіта середня - спеціальна, офіційно не працюючого (працює за наймом), неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Слідчим в клопотанні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначено, що слідчим відділом Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 06.09.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001047, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.09.2020 р. біля 18 годині 00 хвилин більш точно час не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем спільного проживання зі зведеним братом ОСОБА_7 у приміщенні кухні будинку АДРЕСА_2 , у ході раптово виниклої сварки, на ґрунті особистих неприязних відносин з ОСОБА_7 , маючи умисел на заподіяння останньому тілесних ушкоджень, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді настання тяжких тілесних ушкоджень, у результаті своїх дій, за допомогою ножа, який він взяв на полиці у вказаному приміщенні та тримав у правій руці, наніс один удар в область грудної клітини зліва свого брата ОСОБА_7 в результаті чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаного проникаючого поранення в черевну порожнину грудної клітини зліва з пошкодженням селезінки, гемоперетоніуму, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.
06.09.2020 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
07.09.2020 р. ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 визнав себе винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України в частині того, що ним дійсно було завдано удару ножем, разом з тим, зазначаючи, що бійки та сварки неодноразово розпочинав брат ОСОБА_7 та він з цього приводу звертався раніше до поліції, в даному випадку бійку знову ж таки розпочав брат та він захищався.Враховуючи викладене, просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки слідчим та прокурором не доведено про не можливість застосування менш тяжкого запобіжного заходу та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобіганню переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як встановлено в судовому засіданні, підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, обґрунтована зібраними органом досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події, речовими доказами у кримінальному провадженні, які містять на собі сліди злочину, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 та показами підозрюваного ОСОБА_5 .

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 працює за наймом, має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Крім цього, як встановлено в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 частково визнає вину у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України та співпрацює з органами досудового розслідування.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні злочину, за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити його належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і тому можливо застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який у повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбаченим саме п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, а відповідно до ч. 6 даної статті строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію, і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти передбаченим статтею 177 цього Кодексу ризикам, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 цього Кодексу.

При цьому, враховується, що обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення та тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, не свідчать про достатність підстав стверджувати, що при застосуванні щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний буде перешкоджати повному, швидкому та об`єктивному розслідуванню кримінального провадження будь-яким способом.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, можливо застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжні захід ніж тримання під вартою, а саме застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчим суддею враховується, що 06.09.2020 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України і запобіжний захід обирається відповідно на строк досудового розслідування.
Крім цього, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
3)не відлучатися за межі м.Ізмаїла Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.
4)утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 .
Підозрюваному ОСОБА_5 роз`яснити, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погодженого з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів з забороною залишати місце свого проживання з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
3)не відлучатися за межі м. Ізмаїла Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.
4)утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 .
Підозрюваного ОСОБА_5 звільнити з під варти негайно.
Строк домашнього арешту та строк дії ухвали слідчого судді становить 58 (п`ятдесят вісім) днів і обчислюється з 08.09.2020 року.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію 05 листопада 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 10.09.2020 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1