№ 1-кс/755/2837/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід суддів Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 передано заяву ОСОБА_3 про відвід суддів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Так, ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про відвід суддів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , зазначаючи про те, що суддя ОСОБА_4 не може приймати участь у розгляді справи, провадження в якій відкрито за його зверненням, оскільки вона та суддя ОСОБА_5 є членами злочинної організації, яка його переслідує, останні вчинили злочин, розслідування якого повинно відбутися за його заявою про злочин, поданою Генеральному прокурору України. Крім того, злочин судді ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вчинили саме при розгляді його справи, а саме вчинили: підробку офіційних документів справи з використанням викрадених у нього 29.03.2019 року у Дарницькому районному суді м. Києва чистих аркушів паперу у форматі А4 з його підписами, які використали, у тому числі, при підробці офіційних документів справи. Зокрема, зазначено, що судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_5 особисто заінтересовані в розгляді даної справі.

Судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , будучи повідомленими про день, час та місце розгляду заяви про відвід, у судове засідання не з`явились, бажання дати пояснення з приводу заявленого відводу не висловили, відсутність останніх не перешкоджає розгляду заяви.

Заявник ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, судова повістка, направлена за вказаною у заяві адресою, повернулася до суду з відміткою: «адресат відмовився від отримання», а тому, слідчий суддя приходить до висновку, про можливість розгляду заяви про відвід за відсутності заявника.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя, приходить до наступного.
Як вбачається із заяви ОСОБА_6 , останній просить відвести суддів Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 та ОСОБА_4 від розгляду справи № 753/16355/19.
З автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» вбачається, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва за № 753/16355/19 на розгляді перебуває скарга ОСОБА_3 (провадження № 1-кс/755/38/20) за категорією: «щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань», яка передана для розгляду у провадження слідчому судді ОСОБА_5 , а також, заява про відвід судді ОСОБА_5 (провадження № 1-кс/755/706/20), яка передана для розгляду слідчому судді ОСОБА_4 .
Так, відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. theUnitedKingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі ВеттштайнаWettstein), п. 43).

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України", Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

Так, заявник ОСОБА_3 звернувся однією заявою про відвід одразу двох суддів у різних провадженнях (з автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» вбачається, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва за № 753/16355/19 на розгляді перебуває скарга ОСОБА_3 (провадження № 1-кс/755/38/20) за категорією: «щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань», яка передана для розгляду у провадження слідчому судді ОСОБА_5 , а також, заява про відвід судді ОСОБА_5 (провадження № 1-кс/755/706/20), яка передана для розгляду слідчому судді ОСОБА_4 ), що суперечить вимогам ст. 81 КПК України.
Крім того, на думку заявника, підставою відводу є наявність у провадженні передумов, регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 75 КПК України, однак, останні в ході розгляду заяви по суті не були підтвердженні належними та допустимими доказами.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Доказів заінтересованість в результатах провадження суддів Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , їх близьких родичів чи членів їх сім`ї, також не було надано заявником.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя:

П О С Т А Н О В И В:

У задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід суддів Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: