Справа № 629/4227/19
Номер провадження 1-кп/629/138/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м. Лозова

Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 , за участю прокурора - ОСОБА_3 , потерпілої- ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого за ч.2 ст. 121 КК України ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000903 від 19.06.2019 р.,-

ВСТАНОВИВ:
Вказане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді про наявність алкогольного сп`яніння у ОСОБА_7 при доставленні його до приймального відділення Лозівської ЦРЛ 19.06.2019 та витребування у судово-медичного експерта ОСОБА_8 відповіді про наявність алкоголю(чи спирту) в крові ОСОБА_7 при проведенні експертизи. В обґрунтування клопотання послався на п.2 ч.4 ст. 42, п. 1 ч.1 ст. 91 КПК України, зазначивши, що зібравши власні докази відносно розслідування кримінального провадження за його обвинуваченням, у нього виникли додаткові запитання відносно досудового розслідування. Так, згідно висновку експертизи № 12-17/140-ЛЗт/19, яка була проведена з 21.06.2019 до 26.07.2019 експертом ОСОБА_8 , при судово-медичній експертизі трупа ОСОБА_7 «спирту в крові не виявлено», а далі написано «алкогольне сп`яніння», що також підтверджується листом від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 про наявність у крові ОСОБА_7 етанолу 0,81 г/л %, а згідно показань брата потерпілого ОСОБА_9 , наданих слідчому СВ ОСОБА_10 , то ввечері 19.06.2019 ОСОБА_7 випив 1 літр пива.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді, де саме ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , а також пояснення стосовно того, чому в різних документах вказане різне місце смерті. В обґрунтування клопотання послався на п.2 ч.4 ст. 42, п. 1 ч.1 ст. 91 КПК України, зазначивши, що зібравши власні докази відносно розслідування кримінального провадження за його обвинуваченням, у нього виникли додаткові запитання відносно досудового розслідування. Так, залишається незрозумілим місце смерті потерпілого ОСОБА_7 , оскільки протокол огляду трупа ОСОБА_7 було проведено у палаті інтенсивної терапії хірургічного відділення Лозівської ЦРЛ, у той час як згідно висновку судово-медичної експертизи, ОСОБА_7 помер в палаті інтенсивної терапії, тобто в реанімації.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 підтримав вищевказані клопотання та надав пояснення, аналогічні викладеним в клопотаннях.

Прокурор та потерпіла ОСОБА_4 заперечували проти задоволення вищевказаних клопотань з тих підстав, що витребування будь-яких доказів у кримінальному провадженні не входить до повноважень суду, який проводить судовий розгляд цього кримінального провадження.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотань, суд вважає клопотання такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України передбачено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами 1 та 2 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Статтею 92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого. Обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Статтею 93 КПК України передбачено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Пунктом 2 ч. 4 ст. 42 КПК України передбачено, що обвинувачений, зокрема, має право збирати і подавати суду докази.

Відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ч.1 ст. 317 КПК України, документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта, і є матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою).

Частиною 1 ст. 337 КПК України передбачено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Частиною 3 ст. 26 КПК України передбачено, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Процедура судового розгляду передбачена § 3 глави 28 розділу IV Кримінального процесуального кодексу України.

Наразі дане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду та нормами діючого КПК України не передбачено витребування доказів судом, який здійснює судовий розгляд кримінального провадження.

Враховуючи викладене, суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 про: витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді про наявність алкогольного сп`яніння у ОСОБА_7 при доставленні його до приймального відділення Лозівської ЦРЛ 19.06.2019, витребування у судово-медичного експерта ОСОБА_8 відповіді про наявність алкоголю(чи спирту) в крові ОСОБА_7 при проведенні експертизи та витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді, де саме ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , а також пояснення стосовно того, чому в різних документах вказане різне місце смерті.

Керуючись ст.ст. 7, 22, 26,42, 91-94, 337,350, 369,370, 371,372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді про наявність алкогольного сп`яніння у ОСОБА_7 при доставленні його до приймального відділення Лозівської ЦРЛ 19.06.2019, витребування у судово-медичного експерта ОСОБА_8 відповіді про наявність алкоголю(чи спирту) в крові ОСОБА_7 при проведенні експертизи та витребування від директора КНП «Лозівське ТМО» ОСОБА_6 відповіді, де саме ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , а також пояснення стосовно того, чому в різних документах вказане різне місце смерті-залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1