печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження №0000321 від 14.08.2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження №0000321 від 14.08.2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити. Також просив проводити розгляд клопотання без виклику осіб у володінні яких знаходились речові докази, на які необхідно накласти арешт. Крім того, просив про поновлення процесуального строку на звернення.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Печерським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000321 від 14.08.2020 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.08.2020 року до Печерського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт інспектора роти № 3 батальйону № 2 полку № 1 УПП 8в м. Києвілейтенанта поліції Д. Суботи про те, що ними, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено автомобіль Mercedes - Benz S63 AMG 4M, д.н.з. НОМЕР_1 , який пересувався з номерним знаком НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_3 , з явними ознаками підробки.

Так, Надалі, 13.08.2020 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 було вилучено транспортний засіб марки Mercedes - Benz S63 AMG 4M, д.н.з. НОМЕР_1 , який пересувався з номерним знаком НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_3 , який було поміщено на територію майданчику для тримання тимчасово вилучених транспортних засобів за адресою: АДРЕСА_2 . Крім цього в ході огляду місця події, було вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ,серії НОМЕР_5 .
Також, вказаний транспортний засіб, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 , були визнані речовим доказами у кримінальному провадженні.
Також прокурором зазначено, що метою арешту вилучених документів є забезпечення збереження речових доказів, що визначено пунктами 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Постановою слідчого від 14.08.2020 року вказані документи визнано речовими доказами у провадженні.

Слідчим суддею встановлено, що строк звернення до суду з клопотанням пропущений органом досудового з поважних причин, тому слідчий суддя вважає за можливе поновити його.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні.

Прокурором в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що вказані речі та документи мають відношення до кримінального провадження, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Поновити стороні кримінального провадження №0000321 від 14.08.2020 року прокурору Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на транспортнийзасіб марки Mercedes - Benz S63 AMG 4M, д.н.з. НОМЕР_1 , який пересувався з номерним знаком НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_3 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 ; із забороною будь-яким особам користуватись та розпоряджатись вказаними майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1