Провадження № 274/117/20
УХВАЛА Провадження № 1-кп/0274/4/20

02.10.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді . . . . . . . . . . . . . . . . . ОСОБА_1

за участі

секретаря судового засідання . . . . . . . . ОСОБА_2

прокурора . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ОСОБА_3

захисника . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красний Лиман Донецької області, проживаючого до засудження в АДРЕСА_1 ,

за ст. 391 КК України,

в с т а н о в и в :
09.01.20 до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 за ст. 391 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.19 за № 0001300.

Запобіжний захід до обвинуваченого застосовано у виді тримання під вартою.

Прокурор підстав для зміни або скасування запобіжного заходу не вбачає, просить продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою до двох місяців, просить визначити розмір застави.

Обвинувачений у зв`язку з невиконанням обов`язку прибуття до суду, порушенням таким чином порядку судового засідання та розпорядження головуючого, після попередження повторно не виконав обов`язку у зв`язку з чим був видалений на весь час судового розгляду з можливістю заявлення клопотання про повернення для участі. В судове засідання 02.10.20 обвинувачений знову відмовився прибувати, хоча судом було надано можливість прибути у судове засідання для вирішення питання щодо можливості подальшого розгляду вже за участі обвинуваченого. Водночас обвинувачений просить визначити йому розмір застави при застосованому йому запобіжному заході у виді тримання під вартою.

Захисник підтримав клопотання обвинуваченого про визначення розміру застави.

Заслухавши думки прокурора, захисника суд не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В ч. 2 цієї статті встановлено, що вирішення питань судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 Кодексу. Зокрема у ст. 199 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою або можливості продовження такого тримання судом має бути перевірено, чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлений при обранні такого запобіжного заходу ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано 07 серпня 2020 року. При обранні запобіжного заходу враховувалась особа, щодо якої вирішувалось питання про тримання під вартою, існуючі відповідно до тяжкості злочину та особи ризики тощо. Судом було встановлено, що, в ході досудового розслідування до обвинуваченого запобіжний захід не застосовувався у зв`язку з перебуванням ОСОБА_5 в місцях позбавлення волі. Враховуючи тяжкість злочину, у разі визнання винним за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, відбував покарання у виді позбавлення волі, за місцем відбування покарання характеризується вкрай негативно, не є мешканцем ні територіальної юрисдикції суду, ні навіть області чи найближчих областей, обставини споєння злочину, що інкримінується, відбування на час інкримінованих вчинків покарання у виді позбавлення волі, що навіть за умов посиленого контролю не забезпечило належної поведінки, обвинувачений навіть перебуваючи під вартою у цьому кримінальному провадження ігнорує елементарні обов`язки, суд дійшов висновку, що ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України (вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити порушення, у якому обвинувачується, перешкоджати кримінальному провадженню) більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, тому вбачав підстави для задоволення клопотання прокурора. Суд не визначав на той момент розмір застави, оскільки на той час ОСОБА_5 ще не відбув покарання у виді позбавлення волі.

На даний час ОСОБА_5 так і продовжує обвинувачуватись у вчиненні умисного злочину проти правосуддя, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років. Його вік, стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків не змінились з часу застосування запобіжного заходу, що свідчить про відсутність зменшення ризиків в цій частині даних про особу обвинуваченого. Ризики ж, які слугували підставою для обрання тримання під вартою залишились незмінними, ОСОБА_5 так і є раніше неодноразово судимою особою, яка відбувала покарання у місцях позбавлення і вчинення злочину йому інкримінується пов`язаного з непокорою під час відбування такого покарання (тобто у разі визнання, що обвинувачений вчинив злочин в період невідбутого покарання він повинен буде відбувати покарання у виді позбавлення волі), що вказує на повну недієвість менш суворих запобіжних заходів, ніж утримання під вартою, зокрема і для запобігання ризику вчинення будь-яких неправомірних дій. Обвинувачений не лише заперечує фактичні обставини злочину, а й взагалі ігнорує всі обов`язки вже обвинуваченого під час судового розгляду. У зв`язку з заявленими клопотання, заявами про відвід, було постановлено ухвалу, призначено нового захисника. Висновки ж органу досудового розслідування про повне доведення винуватості для суду не є наперед встановленими, та згідно з принципом безпосередності дослідження доказів судом мають бути досліджені всі докази, що потребує продовження розгляду провадження, і суд на даний час не може робити висновки про обґрунтованість чи необґрунтованість обвинувачення, його правову кваліфікацію.

Водночас відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим кодексом. При застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу розмір застави не визначався.
Отже, задовольняючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, його сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, за яке він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі зможе гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати на виклики до суду; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками обвинувачення.

На підставі наведеного, керуючись статтями 331, 369, 372, 176-199 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити дію застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 2 (двох) місяців з дня постановлення ухвали.

Одночасно визначити розмір застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 гривеньу національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками обвинувачення.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Житомирського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (Житомирської УВП №8).

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі ДУ "Житомирська УВП (№ 8)".

Головуючий