Справа № 991/7669/20
Провадження1-кс/991/7877/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР)

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (далі скаржника), на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР

Скаржник просить зобов`язати прокурора СПА протягом 24 годин внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення вчинене колишнім підполковником Комітету державної безпеки Республіки Білорусь ,працівником посольства Республіки Білорусь ОСОБА_5 , у заколоті зі службовими особами апарату і суддями Подільського районного суду м Києва, а саме суддею ОСОБА_6 , секретарем судового засідання ОСОБА_7 , колишнім головою Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , головою Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9 , суддею ОСОБА_10 , головою окружного адміністративного суду ОСОБА_11 , в.о. керівника апарату ОАСК ОСОБА_12 , суддею ОАСК ОСОБА_13 головою шостого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_14 , заступником голови ШААС ОСОБА_15 , заступником керівника апарату ШААС ОСОБА_16 , суддями ШААС ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , головою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду ОСОБА_20 , суддями КАС ВС ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , Завідуючою центром поштового зв`язку ЦПЛ Київ-59 за ознаками складу особливо тяжкого корупційного злочину, передбаченого ст.ст. 26-30, ч.2 ст.364, ч.2 ст.366, ч.4 ст.368, ч.4 ст.369, ч.2 ст.375 КК України; зобов`язати прокурора САП наступного дня після внесення відомостей до ЄРДР, визначити орган досудового розслідування та передати наявні матеріали цього кримінального провадження цьому органу досудового розслідування; вручити витяг з ЄРДР та пам`ятки про права та обов`язки потерпілих.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.

Обґрунтування скарги

Скаржник стверджує, що він звернувся до прокурора САП із заявою від 01.09.2020 про кримінальне правопорушення, надіславши її засобом поштового зв`язку 02.09.2020 року ( № трекінгу 620). У заяві він зазначив, що було вчинено злочини «за заколотом і гроші Комітету державної безпеки Республіки Білорусь», зі службовими особами апарату і суддями Подільського районного суду м Києва, а саме суддею ОСОБА_6 , секретарем судового засідання ОСОБА_7 , колишнім головою Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , головою Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9 , суддею ОСОБА_10 , головою окружного адміністративного суду ОСОБА_11 , в.о. керівника апарату ОАСК ОСОБА_12 , суддею ОАСК ОСОБА_13 головою шостого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_14 , заступником голови ШААС ОСОБА_15 , заступником керівника апарату ШААС ОСОБА_16 , суддями ШААС ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , головою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду ОСОБА_20 , суддями КАС ВС ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , Завідуючою центром поштового зв`язку ЦПЛ Київ-59 .

Скаржник вважає, що вони вчинили дії, що кваліфікуються за статтями 26 30, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 375 Кримінального кодексу України (КК України).

Зазначену заяву про кримінальне правопорушення скаржників прокурори САП отримали 08.09.2020 (підтверджується поштовим фіскальним чеком та трекінгом «Укрпошти» №620) .

Станом на момент подання скарги скаржник не отримав відомостей, що підтверджують прийняття і реєстрацію поданої ним заяви про вчинення кримінального правопорушення. Він вважає, що прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури допустив бездіяльність якою не вніс відомості до ЄРДР, не розпочав розслідування, не вручив пам`ятку про права та обов`язки потерпілого і витяг з ЄРДР про внесення цього кримінального правопорушення до ЄРДР.

Доводи сторін

Уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не з`явилась у судове засідання, були повідомлена належним чином. До суду надійшло заперечення на скаргу від прокурора шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_24 запереченні він зазначив, що за результатами розгляду зави ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було встановлено, що вона не містить жодних доказів, які б свідчили про наявність в діях таких осіб ознак складів кримінальних правопорушень передбачених ст.ст. 364, 366, 368 КПК України, тому підстав для внесення до ЄРДР відомостей немає. Про це заявника було повідомлено. З метою забезпечення повноти та об`єктивності перевірки усіх доводів , викладених у заяві від 01.09.2020 її 02.09.2020 було скеровано до Державного бюро розcлідувань для розгляду. Щодо вчинення злочину суддями різних інстанцій, секретарями судових засідань, іншими особами кримінальних правопорушень, передбачених статтями 364, 368, 369, 375 КК України прокурор зазначив, що заявниками у заяві не зазначено настання істотної шкоди або тяжких наслідків, що є обов`язковою умовою кваліфікації дій за статтею 364 КК України. Крім цього, заявниками не наведено доказів , які б свідчили про наявність в діях перелічених осіб складу злочинів за статтею 368, 369 КК України. Натомість, з метою забезпечення повноти та об`єктивності перевірки усіх доводів , викладених у заяві від 01.09.2020 її 03.09.2020 було скеровано до Національного антикорупційного бюро України для розгляду.

Скаргу прокурор просив розглянути без його участі, що відповідно до статті 306 КПК України не перешкоджає її розгляду.

Скаржники у Дарницький районний суд м. Києва для участі у судовому засіданні у режимі відеоконференції (за клопотанням заявників) не з`явились, були повідомлені, про причини неявки до суду не повідомили. Заяв про відкладення розгляду справи саме по цій скарзі не надали.

Мотивація суду

Розглянувши матеріали справи, слідча суддя дійшла висновків, зазначених нижче.

Скарга була прийнята до розгляду ухвалою слідчого судді та було відкрите провадження.

При цьому 17.11.2020 через канцелярію Вищого антикорупційного суду від заявників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 надійшла заява про відвід судді ОСОБА_1 від розгляду зазначеної скарги за № ЕП-10110/20. У цій заяві про відвід також просили зняти з розгляду справу по суті їхньої скарги на невизначений час і до моменту розгляду зачви про відвід. Відповідно до «Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду»( затвердженого рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019 року № 4 з урахуванням змін, внесених рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019р. № 9, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 20.09.2019р. № 3, рішеннями зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 08.10.2019р. №1, 3, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 28.10.2019р. № 1, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 28.11.2019р. № 5, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 19.03.2020р. № 2, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 16.07.2020р. № 8, рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 11.11.2020р) заяви про відвід (самовідвід) слідчому судді розподіляються автоматизованою системою документообігу суду між іншими суддями цього ж суду, робоче місце яких знаходиться в одному приміщенні суду з робочим місцем слідчого судді, якому заявлено відвід (самовідвід). Робоче місце судді визначається наказом голови суду. З метою забезпечення виконання вимог ч. 4 ст. 81 КПК України повторна заява про відвід слідчому судді або заява про відвід судді (під час вирішення питання про відвід, самовідвід слідчого судді), після реєстрації у реєстраційній картці вхідного документу невідкладно передається тому самому слідчому судді або судді (під час вирішення питання про відвід, самовідвід слідчого судді) для прийняття рішення щодо порядку розгляду такої заяви, а саме для залишення такої заяви без розгляду (при наявності ознак зловживання правом на відвід) або її передачі до канцелярії суду для визначення судді відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України з урахуванням даних Засад.З цих підстав, повторна заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 була передана слідчий судді для прийняття рішення щодо порядку розгляду такої заяви.

Слідча суддя зазначає, що у зазначеному провадженні заявником ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вже було подано заяву про відвід слідчої судді від розгляду вказаної скарги .Ухвалою слідчого судді від 23.09.2020 (справа 991/7669/20, провадження 1-кс/991/8086/20 у задоволенні заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відвід слідчої судді ОСОБА_1 від розгляду вказаної скарги було відмовлено. Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду ( ч.4 ст.81 КПК України). Слідча суддя вважає, що заявник, зловживає своїм правом на відвід. Тому, ввжає необхідним повторну заяву про відвід залишити без розгляду.

Як вже зазначалось раніше, скаржники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у Дарницький районний суд м. Києва для участі у судовому засіданні у режимі відеоконференції (за клопотанням заявників) не з`явились, були повідомлені належним чином, про причини неявки до суду не повідомили. Заяв про відкладення розгляду їх скарги на бездіяльність прокурора САП не надали. Крім того , слідча суддя зазначає, що скаржники не з`явились у судове засідання, яке було призначено на 20.10.2020 о 09 годині 30 хвилин в режимі відеоконференції з Дарницьким районним судом в режимі відеоконференції (за клопотанням скаржників) , про причини неявки не повідомили, про відкладення розгляду справи заяв не надали. На думку слідчої судді така поведінка скаржників свідчить про порушення ними своїх процесуальних обов`язків як скаржників. Тому, з метою забезпечення розгляду скарги в розумні строки , встановлені статтею 306 КПК України, слідча суддя вирішила розглянути скаргу без участі скаржників.

Щодо розгляду справи по суті.

Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Згаданий обов`язок слідчого не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Слідча суддя також не уповноважена оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження. Втім, слідча суддя зазначає, що КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

Проте, необхідно врахувати, що у запереченні, прокурор САП зазначив, що заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (з доданих матеріалів вбачається, що це саме заява Блонського від 01.09.2020 року) були надіслані (скеровані) до ДБР 02.09.2020 та до НАБУ 03.09.2020 для розгляду по суті

Скеровуючи заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до відповідного органу, уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури виходила з положень КПК України та Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені правопорушення (затвердженої наказом Генерального прокурора України № 125 від 03.12.2012 року).

При цьому, слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації. Тому, при вирішенні питання щодо того, чи прокурори САП вчинили бездіяльність щодо заяви про кримінальне правопорушення, а також при оцінці обставин для винесення одного з рішень за результатами розгляду скарги, слідча суддя має посилатися на конкретні обставини та норми права.

Дійсно, як вбачається з матеріалів заяви, уповноважені особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не здійснили відповідного процесуального реагування на заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від 01.09.2020 року. Отже, уповноважені особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури вчинили бездіяльність, оскільки не внесли відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР протягом 24-годинного строку з моменту надходження заяви. Таким чином, слідча суддя встановлює факт бездіяльності уповноваженими особами САП щодо заяви, поданої ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Слідча суддя зазначає, що з матеріалів заяви неможливо достовірно встановити, чого саме стосуються обставини вчинення корупційного кримінального правопорушення, яке підсудне Вищому антикорупційному суду. Так, заявник наводить перелік великої кількості посадових осіб, та свої припущення щодо наявності злочинної змови. Всі ці факти стосуються різноманітних подій, які відбулися у різний період часу, за різних обставин та за участі не пов`язаних між собою осіб. Це унеможливлює встановлення ознак конкретного кримінального правопорушення, відомості щодо якого потенційно могли б бути внесені до ЄРДР.
Доводів скаржників недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне переслідування кожного із переліку осіб, зазначених у її заяві, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування посадових осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.
Враховуючи те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не було надано відомостей, які б свідчили про об`єктивно існуючі факти вчинення кримінальних правопорушень конкретно визначеною особою, неможливість достовірно встановити будь-які обставини зі заяви, у слідчої судді відсутні підстави для задоволення скарги.
З урахуванням викладеного, керуючись статтями 214, 303 - 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відвід слідчої судді від будь-якого розгляду справи № 991/7669/20, провадження 1 кс/7877/20 - залишити без розгляду.

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення на підставі Рішення Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2020 (у справі № 3-180/2018(1644/18).

Слідча суддя ОСОБА_1