Провадження № 1-кс/470/158/20
Справа № 470/769/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2020 року смт Березнегувате

Слідчий суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Березнегуватського відділення поліції Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення,
В С Т А Н О В И В:
17.11.2020 року до Березнегуватського районного суду Миколаївської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення. У вказаній скарзі вона просить суд: визнати незаконною бездіяльність посадових осіб Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 14.11.2020 року; зобов`язати начальника Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області чи іншу уповноважену особу органів внутрішніх справ внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 14.11.2020 року та розпочати досудове розслідування. Скаржниця вказує, що на даний час відомості згідно її заяви внесені до ЄРДР не були.
В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд без її участі, подану скаргу підтримала.
Представник Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області у судове засідання не з`явився, надав матеріали провадження за заявою ОСОБА_3 ..
Згідно ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
З метою захисту охоронюваних прав і свобод громадян, відповідно до Конституції України та положень Кримінального процесуального кодексу України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності особи, яка подала скаргу.
Дослідивши скаргу ОСОБА_3 , подані матеріали, суд дійшов наступного.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що 14 листопада 2020 року ОСОБА_3 звернулась до Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яке підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.162 КК України та повідомила, що 10.11.2020 року в приміщенні Центру надання адміністративних послуг комісійно було змінено замки до вхідних дверей та до приміщення архіву, без її присутності, в якому зберігатись заяви про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно. На усне прохання відкрити кабінет і не перешкоджати роботі державного реєстратора, їй було відмовлено.
Відповідно до ч. 1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.07.2017 року № 575, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 31.07.2017 року за № 937/30805, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та розпочати розслідування.
Відповідно до абзацу 4 пункту 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Виходячи з положень вказаних нормативних актів, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та мають містити вищевказані відомості.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.
Частиною 5 статті 214 КПК України, визначено перелік відомостей, що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, до яких згідно п. 4 відносяться: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
У своїй заяві від 14.11.2020 року ОСОБА_3 вказує на конкретний час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення, виклад обставин, зазначення доказів, які, на думку заявника, вказують на це, а також кваліфікацію передбачену КК України.
З матеріалів ЄО №1329 від 14.11.2020 року, наданих начальником Березнегуватського відділення поліції Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області, вбачається, що відомості за заявою ОСОБА_3 від 14.11.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.
Отже, з вказаного звернення ОСОБА_3 вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, а тому навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з можливим в подальшому закриттям кримінального провадження, відповідно до ст. 284 КПК.

На окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян».
Так, згідно довідки про результати розгляду заяви ОСОБА_3 та відповіді від 16.11.2020 року начальника відділення поліції, вбачається, що заяву про вчинення кримінального правопорушення було розглянуто фактично на підставі закону Про звернення громадян.
Однак, варто врахувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього Закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.
Так, відповідно до преамбули Закону України "Про звернення громадян" він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.
Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, за правилами Закону України "Про звернення громадян", оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.
Також, суд звертає увагу на визначення в скарзі суб`єкта, бездіяльність якого оскаржується, оскільки згідно із судовою практикою як такі суб`єкти у скаргах зазначаються слідчий, прокурор, начальник районного відділу, орган досудового розслідування тощо. У цьому контексті слід звернути увагу на недопустимість відмови у відкритті провадження винятково через некоректно визначеного суб`єкта, бездіяльність якого оскаржується. Враховуючи те, що предметом аналізованого виду оскарження є бездіяльність, а не конкретна дія чи рішення, які вчиняються конкретним суб`єктом, тому скаржник на момент звернення зі скаргою об`єктивно може не володіти інформацією стосовно того суб`єкта, чиї дії він фактично оскаржує. Із цих підстав недоцільно відмовляти у відкритті провадження в разі некоректного визначення суб`єкта, бездіяльність якого оскаржується.
Тому бездіяльність посадових осіб Березнегуватського відділення поліції Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області, а не слідчого чи прокурора, можуть бути оскаржені до суду в порядку ст.ст. 303-307 КПК України.
Вказані висновки суду узгоджується з висновками, зробленими Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17, про те, що Закон України "Про звернення громадян", має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України "Про звернення громадян". А також щодо на недопустимість відмови у відкритті провадження винятково через некоректно визначеного суб`єкта, бездіяльність якого оскаржується.
Тобто, судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.
Враховуючи вищенаведене, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, при наявності встановлення факту звернення ОСОБА_3 та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст.214 КПК 24-годинного строку, скарга підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Березнегуватського відділення поліції Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення - задовольнити.
Зобов`язати начальника Березнегуватського ВП Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області чи іншу уповноважену особу, не пізніше 24 годин після отримання цієї ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про наведені ОСОБА_3 факти у заяві від 14.11.2020 року про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.
Відповідно до ч.3 ст.309 КПК України, ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала складена 18.11.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1