У Х В А Л А
Справа № 185/5195/20

Провадження № 1-кс/185/1115/20

04 серпня 2020 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народився в м.Павлограді Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В :
Поданим на розгляд слідчому судді клопотання вмотивовано тим, що в межах досудового розслідування кримінального провадження № 0001258 від 01 серпня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2020 року, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_6 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, а саме відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненй за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.186 КК України, повністю обґрунтована та підтверджується доказами, зібраними в межах досудового розслідування кримінального провадження.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення. Вказані обставини дають підстави вважати, що, перебуваючи під загрозою сурового покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, підозрюваний може незаконно впливати на свідків вчиненого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового слідства та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обрання щодо підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, так як зібрані на нього характеризуючи дані вказують на його схильність до вчинення нових тяжких злочинів, що вказує на наявність ризиків, передбачених до п.1,2,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.
01 серпня 2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано на підставі ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3ст. 186 КК України о 19:20 годині .

02 серпня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вручено ОСОБА_6 03 серпня 2020 року о 13:00 годині.

04 серпня 2020 року при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 слідчим суддею, на підставі ч. 2 ст.211 КПК України застосовано положення ст. 206 КПК України, звільнено з-під варти ОСОБА_6 та продовжено розгляд клопотання слідчого.

При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердили вищенаведене та наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 оспорюючи обґрунтованість підозри, та свою провину у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід нічний домашній арешт.
Захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним, також додав, що підозрюваний добровільно надає покази у кримінальному провадженні, також в межах кримінального провадження було допитано свідка ОСОБА_8 , чиї покази збігаються з показами підозрюваного, має на утриманні батька - інваліда ІІ групи, матір особу пенсійного віку, також допомагає у вихованні та матеріально утримує свою малолітню доньку, 2005 року народження.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Також п.1 ч.1 ст.178 КПК зобов`язує оцінити вагомість наявних доказів учинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав уважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 встановлено, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в той самий час з`ясовуючи питання про міцність соціальних зв`язків слідчим суддею встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, офіційно не працевлаштований, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, проживає за адресою реєстрації, проживає разом з матір`ю особою пенсійного віку, батьком особою з інвалідністю ІІ групи, має на утриманні малолітню дитину 2005 року народження.
За загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою, що узгоджується з позицією, наведеною в рішенні ЄСПЛ у справі «Медвєдєв та інші проти Франції» (рішення ЄСПЛ від 29 березня 2010 року, § 76). Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

-заборонити покидати квартиру АДРЕСА_2 , в якій він мешкає, цілодобово;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
-носити електронний засіб контролю.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Строк дії ухвали до 01 жовтня 2020 року.

Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1