Справа № 450/974/19 Провадження № 1-кп/450/134/20
УХВАЛА
судового засідання

11 січня 2021 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:
головуючого-судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесених в ЄРДР за №0000075 від 18 січня 2019 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Львова, без визначеного місця проживання, раніше не судимого,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України,

в с т а н о в и в:

22 березня 2019 року в порядку ст.ст. 283, 291 КПК України від Львівської місцевої прокуратури № 3 надійшов до суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000075 від 18 січня 2019 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України, до якого в ході досудового розслідування 06 лютого 2019 року ухвалою Львівського апеляційного суду застосовувався запобіжний захід у виді домашнього арешту з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв., який закінчив свою дію 06 квітня 2019 року.
Потерпілими у даному кримінальному провадженні визнано неповнолітніх ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Під час розгляду матеріалів справи обвинувачений ОСОБА_4 не відшкодував завданих збитків, зловживав та не виконував своїх процесуальних обов`язків, оскільки не з`явився без поважних причин в судові засідання 26 липня 2019 року о 12 год. 00 хв., 21 серпня 2019 року о 12 год. 30 хв., хоча належним чином був повідомлений про розгляд обвинувального акту у кримінальному провадженні, поштову кореспонденцію за місцем проживання не отримував, не приймав засобами зв`язку телефонограми (виклики), у зв`язку з чим до нього ухвалою від 26 липня 2019 року застосовано привід, а ухвалою від 21 серпня 2019 року його оголошено у розшук.
11 січня 2021 року прокурор ОСОБА_3 подала клопотання про застосування запобіжного заходу, яке підтримала у судовому засіданні, в якому просила обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави у виді 30 прожиткових мінімумів доходів громадян, з огляду на його анкетні і характеризуючі дані, неявки у судові засідання без поважних причин, переховування від суду, наявності обґрунтованої підозри про вчинення ним легкого та тяжкого злочинів, можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, зокрема, відсутність родичів і утриманців, відсутність постійного місця роботи чи навчання, відсутність стабільного доходу. Відтак, вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 пояснив, що при вирішення клопотання покладається на розсуд суду, однак має на меті виконати покладені на нього державою обов`язки у відповідності до чинного законодавства.
Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання не підтримав та пояснив, що не з`являвся для розгляду справи, оскільки перебивався тимчасовими заробітками та зловживав алкогольними напоями. Протягом 2019-2020 років його анкетні дані не змінилися, він не працює, грошові кошти у нього відсутні, проживає у закинутій будівлі, місцезнаходження якої не вказав, завдані збитки не відшкодував.
Розглянувши клопотання та матеріали обвинувального акту, заслухавши думку присутніх сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом
Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
У відповідності до вимог ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.
Частиною 1 статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
З врахуванням викладеного, клопотання прокурора слід задовольнити частково та обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 12 березня 2021 року включно без визначення розміру застави з наступних підстав.
Особа ОСОБА_4 , який не працює, не навчається, не має постійного місця проживання, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, стабільного доходу, щодо нього є наявність обґрунтованої підозри, яка встановлена наданим суду обвинувальним актом, обвинувачується у вчиненні легкого та тяжкого злочинів, за вчинення яких передбачена кримінальна відповідальність у виді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк до двохсот годин, або виправних робіт на строк до одного року та у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, не відшкодував завданих збитків, зловживав та не виконував своїх процесуальних обов`язків, оскільки систематично не з`являвся без поважних причин в судові засідання і не повідомляв про причини своєї неявки, зокрема 26 липня 2019 року о 12 год. 00 хв., 21 серпня 2019 року о 12 год. 30 хв., ухилявся і переховувався від суду, поштову кореспонденцію не отримував, не приймав засобами зв`язку телефонограми (виклики), що змушувало суд застосовувати його привід та оголошувати у розшук, перебуваючи на волі матиме можливість перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, надалі переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, а отже існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання цим та іншим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування
Відтак, суд не визначає розмір застави з огляду на вчинення кримінальних правопорушень із застосуванням насильства.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 197, 331, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначеного місця проживання, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 12 березня 2021 року включно без визначення розміру застави.
Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку її дії.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1