Провадження №1-кс/760/6166/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у кримінальному провадженні №0004805 від 24.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0004805 від 24.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Як зазначається в клопотанні, ОСОБА_4 , будучи раніше судимим 28.07.2015 Ірпінським міським судом Київської області за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі, маючи незняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків не зробив та вчинив нове кримінальне правопорушення проти власності.

У клопотанні зазначається, що 24.08.2020, приблизно о 02:40 год., ОСОБА_4 , перебуваючи на території ліцею № 142, що знаходиться за адресою: м. Київ, переулок Політехнічний, 2-А, зайшов до приміщення ліцею, де побачив робочий будівельний інструмент, а саме: міксер будівельний Dnipro-M BM-162S, який був раніше залишений ОСОБА_7 , після чого у ОСОБА_4 раптово винник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно та протиправно, з метою незаконно збагатись за рахунок чужого майна, ОСОБА_4 , скориставшись слушною нагодою, впевнившись, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, взяв до рук міксер будівельний Dnipro-M BM-162S», вартістю 2 040 гривень з урахуванням ПДВ, який в подальшому поклав до поліетиленового пакету.

Після чого, ОСОБА_4 , тримаючи при собі вищевказаний міксер, вийшов із приміщення ліцею та пішов в бік паркану, що знаходився вздовж переулку Політехнічний у м. Києві, та утримуючи при собі викрадений міксер, залишив місце злочину, а саме територію ліцею, переліз через паркан із викраденим майном, яким у подальшому розпорядився на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 2 040 гривень.

24.08.2020 о 19 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні вказаного злочину, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом про виявлення кримінального правопорушення від 24.08.2020;

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.08.2020;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 24.08.2020;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 24.08.2020;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.08.2020;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.08.2020;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.08.2020;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

В клопотанні вказується, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду. Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_4 зареєстрований в іншій області та проживає у м. Києві без реєстрації, не має постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків, що унеможливить в подальшому прибуття останнього до органу досудового розслідування та суду;

- впливати на потерпілого та свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, оскільки після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний був затриманий працівниками поліції та під час затримання свою вину не визнавав, що свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_4 може погрожувати потерпілому, оскільки він його знає, з метою зміни його свідчень в частині фактичних обставин;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 офіційно не працює, не навчається, не має постійного джерела доходу, міцних соціальних зв`язків та може вчиняти інші злочини проти власності.

На думку слідчого, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені пп. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави - не менше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити, обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, вказавши, що підзахисний співпрацює зі слідством, фактично шкоди не завдано.

Підозрюваний ОСОБА_4 вказав, що наміру викрасти майно не мав, міксер взяв для проведення будівельних робіт вдома. Також зазначив, що має на утриманні двох дітей.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити частково з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження №0004805 від 24.08.2020, в якому затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до чч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.08.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 24.08.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.08.2020.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором такі ризики:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, оскільки санкцією ч. 2 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк. Цей ризик враховується слідчим суддею разом з іншим ризиком;

- вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, вироком Ірпінського міського суду Київської області від 28.07.2015 ОСОБА_4 визнано винним у вчинені кримінального правопорушення за за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати, що він перебуває в цивільному шлюбі, має на утриманні двох малолітніх дітей, має роботу, співпрацює з органом досудового розслідування, а також те, що потерпілому повернуто майно.

Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Так, згідно з чч.1, 4, 5 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 1 прожиткового мінімуму, що в сумі становить 2197 (дві тисячі сто дев`яносто сім) грн.
На підставі викладеного та керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст. 176-178, 182, 193, 194, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 1 прожиткового мінімуму, що в сумі становить 2197 (дві тисячі сто дев`яносто сім) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089, та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- з`являтися за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 26.10.2020 року включно.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, до Солом`янського районного суду м.Києва. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1