У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/2719/20

№ 1-кс/183/1284/20

03 вересня 2020 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 05 лютого 2020 року до ЄРДР за № 0000012, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

заявника адвоката ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст. 182 КПК України надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 05 лютого 2020 року до ЄРДР за № 0000012, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

В обґрунтування свого клопотання адвокат зазначив, що 23.05.2020 року ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області відносно його підзахисного ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 17.07.2020 року. Дія ухвали сплинула об 11.50 годині 17.07.2020 року. Ухвалою слідчого судді також визначено запобіжний захід у вигляді застави у вигляді 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України. Вказану заставу захисником ОСОБА_3 у розмірі 299.000 грн. було внесено за ОСОБА_4 ; захисником ОСОБА_6 у розмірі 299.000 грн. внесено за ОСОБА_4 ; дружиною підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_7 у розмірі 32.600 грн. внесено за ОСОБА_4 .

Заявник вважає, що строк дії даного запобіжного заходу закінчився об 11.50 годині 17.07.2020 року, запобіжний захід припинив свою дію. З клопотанням до слідчого судді про продовження дії застави ніхто не звертався, тому запобіжний захід продовжено не було. За час дії запобіжного заходу у вигляді застави питання про звернення застави в дохід держави не вирішувалося, клопотань від прокурора до слідчого судді не надходило, суд за власною ініціативою також не розглядав даного питання, а тому вважає, що застава, що не була звернена в дохід держави, на підставі ч. 11 ст. 182 КПК України повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю, а саме: захисникам ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , а також дружині підозрюваного ОСОБА_7 . Необхідності залишення застави для забезпечення цивільного позову або відшкодування шкоди немає, оскільки таких вимог заявлено не було, матеріальної шкоди від інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення не встановлено.

На підставі викладеного заявник просить повернути: заставодавцю ОСОБА_3 - заставу у розмірі 299.000 грн.; заставодавцю ОСОБА_6 заставу у розмірі 299.000 грн.; заставодавцю ОСОБА_7 - заставу у розмірі 32.600 грн.; зобов`язати Державну судову адміністрацію України Територіальне управління ДСА України у Дніпропетровській області заставу перерахувати заставодавцем ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 своє клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти клопотання, вважає його необґрунтованим.

Дослідивши клопотання, додані до нього письмові докази, вислухавши думку заявника, прокурора, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У відповідності з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є:

1) особисте зобов`язання;

2) особиста порука;

3) застава;

4) домашній арешт;

5) тримання під вартою.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.05.2020 року підозрюваному ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 17 липня 2020 року включно.

У відповідності до ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

В ухвалі слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.05.2020 року на виконання вимог зазначених статей визначено розмір застави у відношенні ОСОБА_4 та у разі внесення останнім застави, на нього покладено обов`язки, передбачені п.п. 1, 5 ст. 194 КПК України.

При цьому слід зазначити, що у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Оскільки ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.05.2020 року окремо не визначений строк покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, слід вважати, що ці обов`язки на ОСОБА_4 було покладено на строк до 17.07.2020 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

Частинами 2 та 3 ст. 182 КПК України передбачено, що застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Як вбачається з клопотання адвоката ОСОБА_3 , застава, визначена ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.05.2020 року, внесена за ОСОБА_4 трьома особами.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Таким чином, на теперішній час у відношенні ОСОБА_4 діє запобіжний захід у вигляді застави.

Як вбачається з аналізу діючого законодавства, застава є запобіжним заходом, по якому відсутнє правове визначення строку, на який такий запобіжний захід застосовується.

У відповідності до ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити, в тому числі, як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження. Однак, станом на 04.09.2020 року, до суду навіть не надходив обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 .

Частина 11 ст. 182 КПК України також передбачає, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На теперішній час визначені підстави для припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 відсутні, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Крім того, у відповідності до змісту ст. 182 КПК України, з питанням про повернення застави має право звернутися особа, яка її внесла.

Відповідно до клопотання та доданих до нього документів, застава за ОСОБА_4 була внесена самим адвокатом ОСОБА_3 , а також адвокатом ОСОБА_6 та дружиною підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_7 .

Згідно з клопотанням адвоката ОСОБА_3 , останній звертається з клопотанням лише в інтересах ОСОБА_4 .

При цьому в матеріалах, доданих до клопотання, наявний Договір про надання послуг у сфері права від 29.05.2020 року, укладений між старшим партнером адвокатського об`єднання «Атлант» ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , яка «діє в інтересах свого чоловіка ОСОБА_4 ». Таким чином, адвокат ОСОБА_3 не надав слідчому судді документів, що підтверджують його повноваження діяти саме від імені ОСОБА_7 .

Щодо третьої особи, яка внесла заставу за ОСОБА_4 , а саме ОСОБА_6 , заявником взагалі не надано будь-яких документів, що підтверджують намір останнього звернутися з клопотанням до слідчого судді.

Аналізуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про повернення застави слід вважати необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 194, 202, 203, 368 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному 05 лютого 2020 року до ЄРДР за № 0000012, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1