Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 493/1348/20
Номер провадження: 1-кп/511/192/20

30.09.2020 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
судді доповідача - ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000657 від 05.06.2020 року за обвинуваченням
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дачне Біляївського району Одеської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України

у вчиненні злочинів за ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, п.п.1,5 ч. 2 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и в :
24.09.2020 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчинені злочинів за ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, п.п.1,5 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою суду від 24.09.2020 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою слідчого судді від 07.08.2020 року на досудовому розслідуванні обвинуваченому ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів, мотивуючи його тим, що раніше встановлені ризики переховування від суду, незаконного впливу на свідків не зникли зважаючи на вагомість обвинувачення, яке висунуто останньому, тяжкості наслідків, які настали.

Так прокурор звернув увагу , що ОСОБА_6 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ухилення від явки до суду з огляду на поведінку обвинуваченого після вчинення злочину, його спосіб життя та наявність інформації про переміщення обвинуваченого через кордон на роботу за межі України, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків на території України.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 просили відмовити в задоволенні даного клопотання та обрати обвинуваченому біль м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання.

Свою позицію та клопотання захист мотивував тим, що органами досудового слідства діям ОСОБА_6 дана неправильна правова кваліфікація, прокурором надано недостовірну інформацію про спроби обвинуваченого переховуватись від правоохоронних органів після вчинення злочину. Крім цього, у ОСОБА_6 наявні міцні соціальні зв`язки в Україні, є сім`я, друзі та позитивні характеристики, що в сукупності свідчить про те, що обвинувачений не має наміру ухилятися від явки до суду.

Колегія суддів, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, прийшла до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити, а в задоволенні клопотання захисту про зміну запобіжного заходу на біль м`який належить відмовити з огляду на таке.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.
У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.
Тому суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так судом встановлено, що підставами для обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на стадії досудового розслідування по даному кримінальному провадженню послугували обґрунтованість підозри та тяжкість висунутого обвинувачення ОСОБА_6 , відсутність міцних соціальних зв`язків на території України, його поведінка після вчинення злочину та переховування від правоохоронних органів.

Так ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я людей, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді ненадасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність цих ризиків в-першу чергу свідчить той факт, що обвинувачений не проживає по місцю реєстрації, не має нерухомого майна на території України, а також деякий час до затримання працював за кордоном.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Так клопотання захисту про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту розглядається під час підготовчого судового засідання по даному кримінальному провадженню, коли судове слідство по даному провадженню не розпочате, докази винуватості або невинуватості особи по даному кримінальному провадженню на розгляд суду не подані, а тому суд вважає, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 може перешкоджати об`єктивному та своєчасному розгляду даного кримінального провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_6 у провину носять суспільно-небезпечний характер і обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Обрати відносно ОСОБА_6 інші більш м`які запобіжні заходи не можливо, так як необхідних умов їх обрання на час розгляду клопотання прокурора не має, так як в першу чергу не доведено захистом наявність у обвинуваченого умов для відбування домашнього арещту, і вони на думку суду не забезпечать запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

На момент розгляду даної справи термін тримання ОСОБА_6 під вартою не закінчився, однак він сплине до наступного судового засідання. Оскільки питання щодо подовження строків тримання обвинуваченого під вартою вирішується в судовому засіданні за участю всього складу суду, вважаємо за необхідне вирішити це питання в даному судовому засіданні.
На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , - задовольнити.
Обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, п.п.1,5 ч. 2 ст. 115 КК України, - у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України на строк 60 (шістдесят) днів - до 28.11.2020 року включно.
Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України - для виконання, прокурору Котовської місцевої прокуратури, ОСОБА_6 - для відома.
Ухвала підлягає оскарженню відповідно до діючого законодавства.

Суддя доповідач: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_3
ОСОБА_2