Провадження № 1-кс/127/8178/20
У Х В А Л А
Іменем України
26 серпня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: ОСОБА_3

підозрюваного: ОСОБА_4

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сєверобайкальськ, Російська Федерація, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, працюючого, раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу СУ ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_6 25.08.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що досудовим слідством встановлено, що 10 години 00 хвилин 23.10.2019 водій ОСОБА_4 , керуючи технічно-справним автопоїздом у складі автомобіля «Iveco Magirus 440 ЕТ», державний номерний знак НОМЕР_1 , та напівпричепа «Schwarzmuller SPA-3E», державний номерний знак НОМЕР_2 , перед початком руху заднім ходом по узбіччю вулиці Миру в с. Вахнівка Липовецького району Вінницької області не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, розпочавши рух заднім ходом не звернувся за допомогою до інших осіб для забезпечення безпеки руху, внаслідок чого, неподалік перехрестя з вул. Соборною, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_7 , яка знаходилась на узбіччі позаду вказаного транспортного засобу. Після наїзду ОСОБА_4 на автомобілі самовільно залишив місце ДТП.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_7 від отриманих тілесних ушкоджень загинула на місці події.

Згідно з висновками судово-медичних експертиз № 1007 від 25.11.2019 та 69-К від 22.06.2020 у ОСОБА_7 виявлена сполучна травма тіла: відкрита черепно-мозкова травма садна голови, поширена скальпована рана м`яких покровів голови, крововилив в м`які покрови голови зі сторони їх внутрішньої поверхні, перелом кісток основи черепу, забій головного мозку, субарахноїдальний крововилив в ділянці мозочка зліва; відкрита тупа травма грудей та живота садна грудей та живота, відшарування шкіри в ділянці грудної клітки зліва з утворенням карманів заповнених кров`ю та розміщеною підшкірно-жировою клітковиною, рвана рана грудей справа, що проникає в грудну порожнину, множинні переломи ключиць, грудини, ребер по декількох анатомічних лініях лопаток, множинні переломи хребта на різних рівнях з розривом спинного мозку, крововилив в середостіння, в плевральні порожнини, відрив правої легені, забій лівої легені, розрив діафрагми з переміщенням органів грудної порожнини в черевну порожнину, поширений крововилив в заочеревний простір, розриви та відділення селезінки; переломи кісток тазу, садна ніг, відшарування шкіри в ділянках лівої сідниці, стегна, гомілки, з утворенням карманів заповнених кров`ю та розміщеною підшкірно-жировою клітковиною, рани ніг. Ушкодження у ОСОБА_7 виникли від дії тупих предметів, які діяли зі значною силою, можливо 23.10.2019 в момент шляхово-транспортної пригоди. Смерть ОСОБА_7 настала від сполучної травми тіла, яка ускладнилась травматичним шоком. Сполучна травма у ОСОБА_7 мала ознаки тяжкого тілесного ушкодження, як небезпечного для життя в момент заподіяння і стоїть в причинному зв`язку зі смертю. Беручи до уваги характер та локалізацію тілесних ушкоджень у ОСОБА_7 можна висловитись про те, що в момент зіткнення з транспортним засобом вона знаходилась лівою задньою поверхнею тіла до нього. Після зіткнення та падіння на дорожнє покриття через тіло ОСОБА_7 було здійснено переїзд колесами транспортного засобу зліва направо. При судово-медичній експертизі даних, згідно яких можна висловитись про те, що ОСОБА_7 під час зіткнення з транспортним засобом знаходилась в русі, не виявлено.

Відповідно до висновку судової експертизи технічного стану транспортного засобу № 469 від 20.07.2020 рульове керування та робоча гальмівна система автомобіля «Iveco Magirus 440 ЕТ», державний номерний знак НОМЕР_1 , знаходяться у працездатному стані. Робоча гальмівна система напівпричепа «Schwarzmuller SPA-3E», державний номерний знак НОМЕР_2 , знаходяться у працездатному стані.

Згідно з висновком судової автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи № 230 від 07.04.2020 в заданій дорожній обстановці, дії водія автомобіля "Iveco Magirus 440 ЕТ", державний номерний знак НОМЕР_1 , та напівпричепа "Schwarzmuller SPA-3E, державний номерний знак НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , з технічної точки зору, регламентувались вимогами п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України. В ситуації, яка склалася, з технічної точки зору, можливість попередження виникнення дорожньо-транспортної пригоди у водія ОСОБА_4 полягала у виконанні ним вимог п.п. 10.1, 10.9 ПДР України, для чого у нього були відсутні будь-які перешкоди технічного характеру та при умові постійного контролю за рухом даного автопоїзда. В ситуації, яка склалася, в діях водія ОСОБА_4 вбачається невідповідність вимогам п.п. 10.1, 10.9 ПДР України, які з технічної точки зору знаходяться в причинному зв`язку з виникненням даної ДТП.

Таким чином, ОСОБА_4 порушив вимоги п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України Правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, згідно з якими:

- п. 10.1 «Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху»;

- п. 10.9 «Під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб».

Порушення ОСОБА_4 вимог п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України знаходяться у безпосередньому причинному зв`язку з наслідками дорожньо-транспортної пригоди у вигляді спричинення смерті ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, якщо вони спричинили смерть потерпілого.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українець, громадянин України, уродженець м. Сєверобайкальськ Російської Федерації, житель АДРЕСА_2 , з середньою освітою, одружений, який має на утриманні малолітню дитину, не працюючий, раніше не судимий.

ОСОБА_4 29.07.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

На думку слідчого, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними доказами, а саме:

- протоколом огляду місця ДТП від 23.10.2019;

- висновками судово-медичних експертиз № 1007 від 25.11.2019 та 69-К від 22.06.2020;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- висновком експертизи технічного стану транспортного засобу №469 від 20.07.2020;

- висновок трасологічної експертизи № 767 від 06.12.2019;

- висновком автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи № 230 від 07.04.2020;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років. Після вчинення наїзду підозрюваний самовільно залишив місце ДТП. ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Крім цього, підозрюваний є жителем іншої області та має закордонний паспорт, що потенційно підвищує ризик ухилення останнього від кримінальної відповідальності шляхом вільного залишення меж території України та дає слідству підстави вважати, що підозрюваний може вчиняти дії спрямовані на ухилення та переховування від органів досудового слідства та суду, вплив на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, а також перешкоджання кримінальному провадженню інших шляхом.

Таким чином, існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, вид передбаченого покарання, орган досудового слідства вважає, що найбільш м`яким запобіжним заходом, який зможе запобігти вищевказаним ризикам є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На підставі вищевикладеного та беручи до уваги вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, тяжкість покарання, а також те, що внаслідок даного кримінального правопорушення загинула людина, наявності вище перелічених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, однак не заперечував щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, зважаючи на те, що як встановлено в судовому засіданні підозрюваний на даний час офіційно працевлаштований.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання та просили застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зважаючи на те, що підозрюваний працевлаштований, одружений має на утриманні двох дітей, одна з яких інвалід, а також те, що підозрюваний співпрацює з органом досудового розслідування.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000441, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, 23.10.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000441 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що 23.10.2019 о 10 год. 00 хв. ОСОБА_4 , керуючи технічно-справним автопоїздом у складі автомобіля «Iveco Magirus 440 ЕТ», державний номерний знак НОМЕР_1 , та напівпричепа «Schwarzmuller SPA-3E», державний номерний знак НОМЕР_2 , перед початком руху заднім ходом по узбіччю вулиці Миру в с. Вахнівка Липовецького району Вінницької області не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, розпочавши рух заднім ходом не звернувся за допомогою до інших осіб для забезпечення безпеки руху, внаслідок чого, неподалік перехрестя з вул. Соборною, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_7 , яка знаходилась на узбіччі позаду вказаного транспортного засобу. Після наїзду ОСОБА_4 на автомобілі самовільно залишив місце ДТП.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_7 від отриманих тілесних ушкоджень загинула на місці події.

29.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000441, протоколу огляду місця ДТП від 23.10.2019; висновків судово-медичних експертиз № 1007 від 25.11.2019 та 69-К від 22.06.2020; протоколів допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; висновку експертизи технічного стану транспортного засобу №469 від 20.07.2020; виснову трасологічної експертизи № 767 від 06.12.2019; висновку автотехнічної та транспортно-трасологічної експертизи № 230 від 07.04.2020; наданих в судовому засіданні пояснень підозрюваного слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України обґрунтована.

При розгляді клопотання слідчого, слідчим суддею врахована позиція Європейського суду з прав людини - рішення «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява №42310/04, п. 175, ECHR 2011, відповідно до якого «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).

Відповідно до частини першої та частини другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

В судовому засіданні судом встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, одружений, має доньку інваліда, офіційно працевлаштований, раніше не судимий.

На даний час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 , будучи без запобіжного заходу, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання щодо застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, суд враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан підозрюваного, місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Беручи до уваги те, що підозрюваний одружений, працює, має на утриманні дитину інваліда, раніше не судимим, а також враховуючи обставини кримінального правопорушення, їх наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що з метою забезпечення покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також з метою запобіганню ризикам зазначеним у ст. 177 КПК України, клопотання слідчого необхідно задовольнити частково та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

Зокрема, надаючи оцінку твердженням прокурора про наявність ризиків передбачених статтею 177 КПК України суд звертає увагу на те, що кримінальне правопорушення вчинено ОСОБА_4 23 жовтня 2019 року, повідомлення про підозру про вчинення кримінального правопорушення вручено ОСОБА_4 29 липня 2020 року, а клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу органом досудового розслідування подане до суду лише 25 серпня 2020 року.

Таким чином, з моменту вчинення кримінального правопорушення сплинуло більше десяти місяців, з моменту повідомлення ОСОБА_10 про підозру сплинув майже місяць, а відтак увесь цей час відносно підозрюваного ОСОБА_4 жодного запобіжного заходу застосовано не було.

При цьому будь-яких доказів на підтвердження того, що підозрюваний за вказаний період часу намагався здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України матеріали справи не містять, натомість останній на усі виклики органу досудового розслідування з`являвся та співпрацював зі слідством.

Крім того, суд звертає увагу на те, що в судовому засіданні підозрюваний та його адвокат ОСОБА_5 повідомили, що ОСОБА_4 офіційно працевлаштувався. Крім того, прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував щодо застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що дозволить йому працювати та матеріально забезпечувати свою сім`ю.

Таким чином, оцінюючи в сукупності усі вищенаведені обставини, беручи до уваги міцність соціальних та родинних зв`язків підозрюваного, наявність постійного місця проживання та роботи, слідчий суддя дійшов висновку про достатніcть підстав для переконання про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.

З огляду на вказане, суд враховує вимоги статті 181 КПК України та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, оскільки даний запобіжний захід зможе запобігти ризикам зазначеним у статті 177 КПК України та надасть можливість підозрюваному працювати.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 181, 186, 193, 196, 309, 372, 400 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 29 вересня 2020 року.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою на визначений час;

- не залишати місце проживання у визначений слідчим суддею час без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання, роботи або навчання;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала про застосування домашнього арешту до ОСОБА_4 діє до 29 вересня 2020 року.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя