УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, громадянина України, неофіційно працюючого шиномонтажником, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, у кримінальному провадженні № 0002610 від 22.08.2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Cлідчий відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, у кримінальному провадженні № 0002610 від 22.08.2020 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що Слідчим управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002610 від 22.08.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

ОСОБА_5 29.08.2020 р. було затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

30.08.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України, а саме у вчиненні незаконного позбавлення волі та викраденні людини, з корисливих мотивів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, а також у вимаганні, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, з погрозою насильства над потерпілим.

01.09.2020 р. ухвалою Печерського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 27 жовтня 2020 року, включно.

22.10.2020 р. слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців.

Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, у зв`язку із чим застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вважає, що відсутні підстави для продовження підозрюваному найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки інкримінована ОСОБА_5 підозра є необґрунтованою. Зазначив, що жодна слідча (процесуальна) дія з підозрюваним тривалий час не здійснюється. Надав суду документальне підтвердження щодо наявності у підозрюваного постійного місця проживання. У зв`язку з наведеним просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника та просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зазначивши, що будь-якого наміру ухилятись від слідства чи суду не має.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що Слідчим управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002610 від 22.08.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189, ч. 1 ст.263 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол про прийняття усної заяви від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про вчинення кримінального правопорушення; протокол огляду місця події, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; показання свідка ОСОБА_7 ; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , від 29.08.2020 р.; протокол обшуку від 29.08.2020 р.; протокол обшуку від 29.08.2020 р. за адресою: АДРЕСА_4 ; протокол затримання ОСОБА_9 , за підозрою у вчиненні злочину у порядку ст. 208 КПК України; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 30.08.2020 р.; показання підозрюваного ОСОБА_10 від 30.08.2020 р.; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з підозрюваним ОСОБА_10 ; показання підозрюваного ОСОБА_11 від 30.08.2020 р.; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_12 від 30.08.2020 р.; протокол додаткового допиту підозрюваного ОСОБА_13 від 06.10.2020 р.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Відповідно до пункту 88 рішення Європейського суду з прав людини від 05.02.2013р. у справі «Мхітарян проти Російської Федерації» на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Також, у справі «Доронін проти України» Європейський суд з прав людини наголосив на тому, що зі збігом певного часу подальше існування обґрунтованої підозри перестає само по собі бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для подальшого тримання такої особи під вартою. Таким чином, навіть спроба заявника втекти після затримання через певний час перестає бути достатньою підставою для тримання під вартою.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України такого ступеню, які виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та які би давали підстави слідчому судді продовжити застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який має місце реєстрації та місце постійного проживання, неофіційно працює, раніше не судимий.

При цьому слідчий суддя повинен з`ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. За вказаних обставин слідчий суддя також вважає, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, окрім цілодобового домашнього арешту може не забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, а саме: не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду; здати на зберігання закордонний паспорт, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.189 КК України, у кримінальному провадженні № 0002610 від 22.08.2020 року.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово.

Строк дії ухвали про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити до 18 грудня 2020 року включно.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

1. не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. здати на зберігання закордонний паспорт, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним та захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя