У Х В А Л А
Іменем України
13 листопада 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 , про відвід слідчому судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 3, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:
27.10.2020 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 3, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
09.11.2020 року заявником ОСОБА_3 направлено до суду в електронному вигляді заяву про відвід судді ОСОБА_4 за № ЕП-8642, де остання вказувала на те, що: «Категорично заперечує проти розгляду суддею ОСОБА_4 поданої нею скарги, оскільки фактично донька екс-працівника поліції ОСОБА_5 зловживаючи посадою слідчого судді штучно створювала умови надання судді ОСОБА_6 фізично знищити її та її матері-одиначки дітей».
В судове засідання заявник не з`явилася, причину неявки до суду не повідомила. Неявка заявника не перешкоджає розгляду заяви.
Суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду заяви про відвід була повідомлена належним чином.
Представник Київської місцевої прокуратури № 3 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином.
Пункт 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачає, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Суддя також не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку, якщо порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

З метою дотримання загальновизнаних інституційних гарантій правосуддя таких як незалежність і безсторонність суду, усунення судді відбувається через самовідвід (самоусунення) або на підставі заяви про відвід, поданої особою, що бере участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 3-5 статті 80 КПК України, заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження; заява про відвід під час судового провадження подається до початку судового розгляду; відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду.

Аргументація заявника у заяві про відвід судді ОСОБА_4 зводиться до того, що остання «зловживаючи посадою слідчого судді штучно створювала умови надання судді Бабко фізично знищити її та її матері-одиначки дітей».
Окрім вказаної аргументації, заява про відвід судді не містить жодних аргументів, а також доказів на підтвердження фактів, зазначених в ній.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки кримінальне процесуальне законодавство висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд звертається до інших джерел права, які визнані в Україні для більш детального аналізу.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди [України] застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.

Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були чітко висвітлені у справі Mironenko та Martenko проти України (Рішення ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року, заява № 4785/02, параграфи 66-71) та в основоположних справах Wettstein проти Швейцарії (Рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року, заява № 33958/96, параграфи 42-44) та Kyprianou проти Кіпру (Рішення ЄСПЛ від 15 грудня 2005 року, заява № 73797, параграфи 119, 121). ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

В даному випадку основною та єдиною підставою для відводу слідчого судді, на думку заявника, є сумнів в її неупередженості, оскільки суддя ОСОБА_4 зловживаючи своєю посадою штучно створювала умови надання судді Бабко фізично знищити її та її матері-одиначки дітей.
Суд зазначає, що сумніви заявника стосовно неупередженості судді ОСОБА_4 не були підтверджені жодними доказами, а тому не можуть бути визнані об`єктивно обґрунтованими. Заявник не надала інформації щодо можливих видимих ознак неупередженості, а тому суд не може вважати такі сумніви об`єктивно виправданими.

Більше того, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури №3, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, стосовно діючих суддів Деснянського районного суду м. Києва, ухвалою від 28 жовтня 2020 року направлено матеріали скарги до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення скарги до іншого суду.
Таким чином, суд приходить до висновку, що заявником не доведено обставин, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді Деснянсього районного суду м. Києва ОСОБА_4 , а також, враховуючи, що до подання заяви про відвід слідчим суддею ОСОБА_4 скарга направлена до Київського апеляційного суду, для вирішення питання про направлення скарги до іншого суду, у зв`язку з чим у задоволенні відводу слід відмовити.

Керуючись статтями 35, 75, 81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_3 , про відвід слідчому судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 3, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала судді оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1