Справа № 495/4499/19
Номер провадження 1-кс/495/1711/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2020 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Металлика» про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна, що накладений ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.05.2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

11.08.2020 року адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Металлика», подала до суду заяву про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна, що накладений ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.05.2019 року.
Обґрунтовуючи свою заяву, адвокат ОСОБА_3 зазначила про те, що 31.05.2019 року слідчим суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 було розглянуто клопотання в рамках зазначеного кримінального провадження та прийнято рішення у вигляді ухвали, якою клопотання прокурора задоволено та накладено арешт у вигляді заборони відчуження на тимчасово вилучене майно, а саме, на рефрижераторне суховантажне судно «НИКОЛАЙ САВИЦКИЙ», ігв. № 960900, 1988 року випуску (проект М-050С, тип Георгий Агафонов), який на праві власності належить ТОВ «МЕТАЛЛИКА» ().

Так, слідчим суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 під час розгляду клопотання про накладення арешту була висловлена позиція з приводу наявності підстав для його задоволення у 2019 році у вигляді заборони відчуження на тимчасово вилучене майно, а саме, на рефрижераторне суховантажне судно «НИКОЛАЙ САВИЦКИЙ» ігв № 960900, 1988 року випуску, тому у Товариства наявні сумніви щодо неупередженості судді, а саме, щодо зміни вже висловленої позиції з цього приводу.

Адвокат ОСОБА_3 надала до суду клопотання про розгляд заяви про відвід слідчого судді у її відсутність.

У судове засідання інші учасники судового процесу не з`явились, повідомлялись належним чином.

Оголосивши заяву про відвід, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
Згідно з ч.1 ст.75 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості суддів розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, 27.07.2006 року №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

У рішенні ЄСПЛ «Skrlj v. Croatia» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи.

В постанові Великої палати Верховного Суду від 04.02.2020 року у справі № 908/137/18 зроблено висновок, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46). Згідно з об`єктивним критерієм Велика палата Верховного Суду зазначила, що необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи. Проте, заява судді-доповідача у даній справі про відвід від розгляду справи була задоволена Великою палатою Верховного Суду, з тих підстав, щоб за суб`єктивним критерієм з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви у неупередженості судді-доповідача під час вирішення справи.

Таким чином, аналізуючи надану заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання, суд вважає, що за суб`єктивним критерієм доказів, які б свідчили про необ`єктивність та упередженість слідчого судді ОСОБА_4 судом не встановлено, однак зважаючи, що за об`єктивним критерієм у стороннього спостерігача може виникнути недовіра до слідчого судді, задля усунення сумнівів в неупередженості та об`єктивності слідчого судді, та, як наслідок, забезпечення впевненості в справедливому розгляді клопотання незалежним і безстороннім судом, суд приходить до висновку, що заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.75, 76 ч.2, 80-82 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Металлика» про відвід слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна, що накладений ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.05.2019 року задовольнити.

Відвести слідчого суддю Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна, що накладений ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.05.2019 року.

Передати клопотання про скасування арешту майна, що накладений ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.05.2019 року № 495/4499/19 до канцелярії Білгород-Дністровського міськрайонного суду для подальшого розподілу у порядку встановленому ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1