У Х В А Л А

22 липня 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні матеріали об`єднаного кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309, ч.2 ст.307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и в:

в провадженні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309, ч.2 ст.307 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 звернувся до суду з письмовим клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 . В обґрунтування клопотання посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які було встановлено під час досудового розслідування та які з часу обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшились та продовжують існувати. Так, обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Дані ризики підтверджується тим, що обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, останній не працює, отже не має засобів для існування, крім цього обвинувачений ОСОБА_3 не одружений, мешкає не за місцем реєстрації, тобто не має міцних соціальних зв`язків. Запобігти даним ризикам, шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу на думку прокурора неможливо.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання прокурора заперечили, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

У відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

28 травня 2020 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк обраного йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 26.07.2020 року включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, приходить до висновку, що обраний обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідно продовжити, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, тобто запобігти спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. В обґрунтування таких ризиків є те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання, зокрема, у виді позбавлення волі на строк до 10 років, тобто у вчиненні злочину, який згідно ст. 12 КК України є тяжким; обвинувачений раніше неодноразово судимий, не працює, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, отже не має міцних соціальних зв`язків, тому застосування інших, менш суворих запобіжних заходів, на даний час, не забезпечить запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» вказав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Суд вважає, що обставини, які стали підставою для обрання та продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не змінилися та продовжують існувати, як і не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.

Таким чином суд, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оцінюючи в сукупності тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , конкретні обставини справи, дані про особу обвинуваченого, вважає за необхідне продовжити тримання обвинуваченого під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 19 вересня 2020 року включно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 217, 331, 334, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч.1 ст.309, ч.2 ст.307 КК України ОСОБА_3 продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів - до 19 вересня 2020 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі в місця ув`язнення.
Скерувати копію ухвали для виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1