Справа № 643/2037/21
Провадження № 1-в/643/133/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2021 року суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, в порядку ст. 174 КПК України,

УСТАНОВИВ:

08 лютого 2021 року в провадження судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_2 , поданого його представником адвокатом ОСОБА_3 , про скасування арешту майна.
В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні Московського районного суду м. Харкова розглядалась кримінальна справа ( № 27070132) за обвинуваченням ОСОБА_2
16 вересня 2009 року кримінальна справа про притягнення ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності була розглянута, підсудного було звільнено від відбування покарання та застосовано закон «Про амністію».
В межах зазначеної кримінальної справи Московським РВ ХМУ ГУ МВС 25 квітня 2008 року накладено арешт на транспортний засіб ЗІЛ-ММЗ 45021 (тип кузова САМОСКИД-С, ідентифікатор НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_4 ), який на праві власності належить ОСОБА_2 .
При реєстрації зазначеного транспортного засобу у грудні 2020 року в Сервісному центрі МВС стало відомо, що накладений арешт після розгляду кримінальної справи не був знятий.
Відтак, враховуючи положення ст. 170 та 174 КПК України, заявник вважає, що наявні всі підстави для зняття арешту з майна.
Суд, встановив таке.
Зі змісту ст. 174 КПК України слідує, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як слідує з клопотання, арешт на транспортний засіб було накладено слідчим під час досудового слідства у кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року.
Згідно довідки Московського районного суду м. Харкова, кримінальна справа № 1-п-1264/09 про звільнення від кримінальної відповідальності за амністією ОСОБА_2 була знищена за спливом строків зберігання у 2013 році.
З копії постанови Московського районного суду м. Харкова від 08 вересня 2009 року у справі № 1-п-1624/09, долученої до вищезазначеної довідки, слідує, що за результатом розгляду клопотання слідчого СВ Московського РВ ГУ МВС України в Харківській області про звільнення від кримінальної відповідальності по амністії ОСОБА_2 , останнього звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України по амністії та закрито провадження у справі.
Відповідно до п. 9 розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Зазначена норма узгоджується з вимогами ч. 1 ст. 5 КПК України, за якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
Відтак, на правовідносини, пов`язані зі скасуванням та/або припиненням арешту майна, поширюються норми КПК України 1960 року.
Проте, положеннями КПК України 1960 року передбачалося прийняття рішення про зняття арешту з майна на стадії досудового слідства лише в межах провадження у кримінальній справі.
Шляхів виправлення помилки, допущеної слідчим, прокурором або судом у зв`язку з неприйняттям обов`язкового рішення про скасування арешту майна, після припинення кримінальної справи КПК України 1960 року не встановлював.
Вирішення питання про припинення втручання у право власності заявника шляхом звернення до слідчого або прокурора на підставі КПК України 1960 року не буде ефективним способом захисту порушеного права.
КПК України 1960 року не містив інституту судового контролю за дотриманням прав і свобод людини під час досудового розслідування. Прийняття судом рішення щодо арешту майна як засобу забезпечення цивільного позову та/або можливої конфіскації, з огляду на зміст п. 7 ч. 1 ст. 253, п. 8 ч. 1 ст. 324, ч. 13 ст. 335 цього Кодексу передбачалося лише після прийняття рішення про призначення до судового розгляду та під час постановлення за результатами такого розгляду вироку у кримінальній справі, направленій до суду з обвинувальним висновком.
Велика Палата Верховного Суду у справі № 727/2878/19 висловила правову позицію про те, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи, слід розглядати за правилами цивільного судочинства. Натомість питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.
Враховуючи правову позицію Верховного Суду та обставини, що арешт на належне ОСОБА_2 майно накладене за правилами КПК України 1960 року та залишилося незнятим за цим кодексом після закриття кримінальної справи, спір про звільнення майна з-під арешту підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та не може бути вирішено судом за правилами КПК України 2012 року.
Відтак, клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна підлягає поверненню заявнику для звернення в порядку цивільного судочинства.
Керуючись ст. 174 КПК України

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1