Провадження №1-кс/127/9483/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 жовтня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу адвоката ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого СВ Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 від 25.04.2017 про закриття кримінального провадження, в порядку ст. 303, 304 КПК України, -

в с т а н о в и в:

28.09.2020 адвокат ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 звернулася до Вінницького міського суду Вінницької області зі вищевказаною скаргою, яку мотивувала тим, що 25.04.2017 постановою старшого слідчого Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000320 від 24.03.2017, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
На думку особи, яка подала скаргу, дана постанова про закриття кримінального провадження підлягає до скасування у зв`язку із тим, що після винесення постанови про закриття кримінального провадження слідчим не було належним чином повідомлено ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження. На підставі викладеного сторона захисту просить скаргу задовольнити.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 скаргу підтримали з підстав, викладених в ній та просили її задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , оскільки неналежне повідомлення сторону кримінального провадження про закриття кримінального провадження не є підставою для скасування оскарженої постанови, а інших підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження, стороною захисту наведено не було.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали даної справи та матеріали кримінального провадження № 0000320, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що СВ Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводилося досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0000320 відомості по якому внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування 24.03.2017, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Відомості до ЄРДР були внесенні з приводу того, що 23.03.2017 до Вінницького РВП ВВП ГУНП у Вінницькій області надійшла ухвала Вінницького міського суду Вінницької області за скаргою гр. ОСОБА_4 у якій встановлено, що в ніч з 06.11.2016 на 07.11.2016 невідома особа шляхом вільного доступу із земельної ділянки, що в АДРЕСА_1 вчинила крадіжку металевого стовпчика та тросу довжиною 35 метрів.
Допитаний по даному факту потерпілий ОСОБА_4 показав, що останній не знає марки, моделі викраденого, жодних документів, які підтверджували факти придбання металевого стовпчика та тросу довжиною 35 метрів, в останнього не має. Однак, розмір шкоди внаслідок вчинення вищевказаних дій оцінює в 100 грн.
У зв`язку із викладено обставиною, ідентифікувати, відшукати та встановити вартість викраденого майно не є можливим.

Однак, потерпіла особа оцінює викрадене майно в сумі 100 грн.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про злочини проти власності» від 6 листопада 2009 року злочинне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення, розтрати або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем (статті 185, 190 та 191 КК) слід відрізняти від такого адміністративного правопорушення, як дрібне викрадення чужого майна (стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення).
Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Податкова соціальна пільга встановлюється у розмірі, що дорівнює 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року
Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пунктустатті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року. Відповідно до підпункту169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2017 рік» з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600 грн. На підставі вищевказаного розраховуємо податкову соціальну пільгу, яка дорівнює 800 грн. (50% від прожиткового мінімуму для працездатних осіб).
Згідно ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна, тобто дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.
Відповідно до ч. 3 ст. 51 КУАП викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
Наведене свідчить про те, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 160 грн. 00 коп. (0,2 від 50% 1600 грн.). Якщо вартість викраденого майна перевищує 160 грн., за таке правопорушення настає кримінальна відповідальність.
В скарзі ОСОБА_4 зазначає, що останньому була заподіяна шкода в розмірі 100 грн., а в 2017 році кримінальна відповідальність за крадіжку настає при вартості викраденого майна на суму, що перевищує 160 грн. 00 коп. (0,2% податкової соціальної пільги), що в свою чергу свідчить про відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

25.04.2017 постановою старшого слідчого Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000320 від 24.03.2017, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Відповідно до ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують або обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити йому прийняття законного і неупередженого процесуального рішення.

Проаналізувавши зміст постанови судом було встановлено, що слідчим під час винесення постанови про закриття кримінального провадження було з`ясовані обставини справи та надана належна правова оцінка.

Вищенаведене свідчить про те, що старшим слідчим СВ Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 було проведено повну перевірку по заяві ОСОБА_4 та правомірно винесено постанову про закриття кримінального провадження.

Твердження сторони захисту з приводу того, що підставою для скасування оскарженою постанови є неналежне сповіщення потерпілого про закриття кримінального провадження, суд оцінює критично, оскільки дана обставина не може свідчити про неправомірність та необґрунтованість прийнятого рішення, а лише свідчить про порушення порядку вручення особі постанови про закриття кримінального провадження та надання права на її оскарження.

Крім того, суд звертає увагу на те, що інших обставини, які свідчить про неправомірність та/або необґрунтованість оскарженої постанови, стороною захисту наведено не було.

Враховуючи вищезазначене в сукупності та вимоги ст. 307 КПК України, суд приходить до висновку, що в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 слід відмовити, оскільки вищевказана постанова є обґрунтованою та скасуванню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 306, 307 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 від 25.04.2017 про закриття кримінального провадження, в порядку ст. 303, 304 КПК України відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя