У Х В А Л А
Іменем України

02 листопада 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004414 від 08.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Окниця Республіки Молдова, громадянина Республіки Молдова, молдованина, з вищою освітою, одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:
Слідчим СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , подано до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121КК України.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0004414 від 08.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121КК України.

Згідно клопотання та додатків до нього, 09 серпня 2020 року ОСОБА_5 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05.10.2020 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 продовжено до 03.11.2020 року.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0004414 від 08.08.2020 року, продовжено до 5 /п`яти/ місяців, тобто до 09.01.2021 року.

Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що строк тримання останнього закінчується 03 листопада 2020 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представилось можливим, оскільки необхідно провести ряд слідчих дій, а саме:

- отримати висновок судово-медичних (імунологічних, цитологічних та щодо визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень) експертиз;

- отримати висновок комплексної амбулаторної психолого - психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 ;

- здійснити відкриття матеріалів у кримінальному провадженні відповідно до положень ст. 290 КПК України;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
Слідчий в обґрунтування клопотання посилається на наявність ризиків того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків в даному кримінальному провадженні.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України та ч. 3 ст. 199 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримала та просила про його задоволення.

Захисник та підозрюваний просили відмовити в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Крім того, в судовому засіданні допитано потерпілу ОСОБА_7 , яка просила змініти запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт.

Суд вислухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним, про це зазначено в рішеннях ЄСПЛ за скаргою №12369 від«26» червня 1991 року по справі «Латальє проти Франції».
Відповідно до частини 5 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 184 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу має містити виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Отже, ризик переховуватись від органу досудового розслідування, суду не підтверджується доказами (припущення), оскільки в клопотанні відсутнє посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, зазначений ризик обґрунтовується лише тяжкістю злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , що в контексті практики ЄСПЛ є неприпустимим.
Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також прокурором доведено наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування, оскільки до цього часу не завершено виконання всіх процесуальних дій за участю підозрюваного для направлення кримінального провадження до суду відповідно до положень КПК України.

Враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий, має визначене місце проживання в м. Києві, не перебуває на обліку у лікарів нарколога та психіатра, до підозрюваного застосовується більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 309, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:
Відмовити в продовженні застосуваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на строк 2 місяці, в межах строку досудового розслідування, звільнивши його негайно з-під варти в залі суду.

Заборонити ОСОБА_5 до 02 січня 2021 року відлучатись з квартири АДРЕСА_3 в період часу доби з 21 години 00 хвилин до 08 години 00 хвилин наступного дня.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 обов`язки протягом часу до 02 січня 2021 року прибувати за кожною вимогою до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, прокурора; не спілкуватись з потерпілою, свідками в даному кримінальному провадженні, окрім як в присутності слідчого, прокурора чи суду; здати на зберігання слідчому, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу слідчого судді передати через слідчого до органів внутрішніх справ для виконання за місцем проживання підозрюваного.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1