УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю особи, яка подала скаргу адвоката ОСОБА_2

володільця арештованого майна ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 червня 2020 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000658 від 11.06.2020 р.

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11.06.2020 року в межах кримінального провадження № 0000658 від 01.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 6, ч. 2 ст. 115 КК України, було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на майно виявлене та вилучене під час проведення обшуку автомобіля марки «Audi Q7», державний номер НОМЕР_1 , який знаходився за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 19, а саме на: Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «Audi Q7» серії НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_1 ; Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль «ЗАЗ-Daewoo», державний номерний знак НОМЕР_3 ; Металевий ключ з пластиковою вставкою; Страховий поліс № АМ/22/7358 на автомобіль «Audi Q7» державний номерний знак НОМЕР_4 ; Квитанцію № 26920863; Заяву про відправлення переказу № 3035852; Ключ від автомобіля «Audi Q7», державний номерний знак НОМЕР_1 ; Автомобіль марки «Audi Q7», державний номер НОМЕР_1 .

Заявник вважає, що на сьогодні відпали підстави для обмеження права власності, оскільки вищевказане майно не має жодного відношення до даного кримінального провадження та не містить жодних слідів злочину, не може бути конфісковано, вважає, що будь-якої потреби в подальшому накладенні арешту на майно не встановлено, тому просив скасувати накладений арешт.

Власник арештованого майна та адвокат в судовому засіданні доводи клопотання підтримали та просили про його задоволення, а також зазначили, що підозрюваний ОСОБА_6 являється братом власника майна та мав право користування вищевказаним автомобілем.

Слідчий в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки, зокрема, арештований автомобіль був транспортним засобом підозрюваного в день вчинення злочину в якому він підозрюється. Крім того, по даному кримінальному провадженні на сьогоднішній день триває досудове розслідування та потреба в арешті на арештоване майно не відпала.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, заслухавши учасників розгляду, приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що на сьогодні здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному в ЄРДР за № 0000658 від 01.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 6, ч. 2 ст. 115 КК України.

При цьому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 червня 2020 в межах вказаного кримінального провадження було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на вищевказане майно. Дана ухвала слідчого судді не оскаржувалась до апеляційного суду.

Так, суд, дослідивши вищевказану ухвалу слідчого судді, приходить до висновку, що зокрема й у зв`язку з тим, що вона не була оскаржена до апеляційного суду, постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, оскільки матеріали кримінального провадження доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Доводи заявника, що на сьогодні відпали підстави щодо подальшого арешту зазначеного майна, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, яке розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що на сьогодні відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 11 червня 2020 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000658 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1