Справа № 643/1217/21
Провадження № 1-кс/643/501/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000236 від 25.01.2021 про арешт майна -
в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що Московським відділом поліції ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000236 від 25.01.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, п.1, п.5 ч.2 ст.115 КК України. Під час досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, що 24.01.2021 року до Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 , 1992 року народження, про те, що 24.01.2021 року, близько 23 години 30 хвилин, за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенко,54, невстановленою особою були здійснені дії направлені на умисне вбивство двох і більше осіб із застосуванням предмету, схожого на гранату РГД-5, тобто способом небезпечним для життя багатьох осіб, однак в результаті вибуху ніхто не постраждав. 25.01.2021 в період часу з 00:30 до 02:00 за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенка, 54, проводився огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено: металеві уламки з місця вибуху; кільце з чекою; важіль підривача типу УЗГРМ-2 (з маркуванням УЗГРМ-2 169-88 583); зразки ґрунту з воронки. Вищезазначені металеві уламки з місця вибуху, кільце з чекою, важіль підривача типу УЗГРМ-2 (з маркуванням УЗГРМ-2 169-88 583), зразки ґрунту з воронки було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені постановою слідчого від 25.01.2021.
Слідчий зазначив, що вилучені предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, ці речі необхідні для проведення експертиз, тому з метою їх збереження в якості речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування є необхідним накласти арешт на майно.
Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив задовольнити.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000236 від 25.01.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, п.1, п.5 ч.2 ст.115 КК України, за фактом того, що 24.01.2021 року, близько 23 години 30 хвилин, за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенко,54, невстановленою особою були здійснені дії направлені на умисне вбивство двох і більше осіб із застосуванням предмету, схожого на гранату РГД-5, тобто способом небезпечним для життя багатьох осіб, однак в результаті вибуху ніхто не постраждав.
Доводи клопотання підтверджуються заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події від 25.01.2021, постановою слідчого від 25.01.2021 про визнання вилучених під час огляду речей в якості речових доказів по кримінальному провадженню № 0000236 від 25.01.2021.
Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.5 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вилучене під час огляду майно, згідно ст.167 КПК України, відповідає критеріям тимчасово вилученого майна.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не встановлено порушення вимог п.5 ст.171 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Накладення арешту на майно необхідне для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000236 від 25.01.2021 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 25.01.2021 з 00:30 до 02:00 за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенка, 54, а саме на металеві уламки з місця вибуху, кільце з чекою, важіль підривача типу УЗГРМ-2 (з маркуванням УЗГРМ-2 169-88 583), зразки ґрунту з воронки.
Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1