Провадження 1-кс/127/8030/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання дізнавача СД Київського ВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно, яке вилучено під час огляду місця події 18.08.2020, в рамках кримінального провадження № 0000158 внесеного до ЄРДР 18.08.2020, а саме: 2 мобільні телефони, а саме Huawei P 20 Lite в корпусі чорного кольору та Huawei CAM L 21 в корпусі чорного кольору, які в подальшому було поміщено до спец пакету НПУ ГСУ 4468449, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання дізнавача ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000158 від 18.08.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що 18.08.2020 у гр. ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 під час проведення ОМП, за участі 2-х понятих, за його добровільної письмової згоди, було виявлено та вилучено: 2 мобільні телефони, а саме Huawei P 20 Lite в корпусі чорного кольору та м Huawei CAM L 21 в корпусі чорного кольору, які в подальшому було поміщено до спец пакету НПУ ГСУ 4468449.

Згідно ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. А у відповідності до п. 4 ч. 2 дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

У зв`язку з виявленням речей, а саме: : 2 мобільні телефони, а саме Huawei P 20 Lite в корпусі чорного кольору та м Huawei CAM L 21 в корпусі чорного кольору, які в подальшому було поміщено до спец пакету НПУ ГСУ 4468449, є достатні підстави вважати, що вказані речі відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України використані як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального проступку, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містить сліди злочину та може бути використана під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 Кодексу існує два шляхи приєднання речей або документів в якості речових доказів до матеріалів кримінального провадження: надання добровільно або на підставі судового рішення.

Частина 1 ст. 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором, звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт майна.

Арешт вказаних вище речей: 2 мобільні телефони, а саме Huawei P 20 Lite в корпусі чорного кольору та м Huawei CAM L 21 в корпусі чорного кольору, які в подальшому було поміщено до спец пакету НПУ ГСУ 4468449, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

При цьому є достатні підстави вважати, що виявлені в ході огляду вище перераховані речі та речовини є використаними як засоби чи знаряддя вчинення кримінального проступку та (або) зберегли на собі його сліди, а також забороненими у обігу та мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказами під час судового розгляду.

З огляду на викладене, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження №0000158 від 18.08.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час огляду місця події є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача СД Київського ВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання дізнавача СД Київського ВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено під час огляду місця події 18.08.2020, в рамках кримінального провадження № 0000158 внесеного до ЄРДР 18.08.2020, а саме: 2 мобільні телефони, а саме Huawei P 20 Lite в корпусі чорного кольору та м Huawei CAM L 21 в корпусі чорного кольору, які в подальшому було поміщено до спец пакету НПУ ГСУ 4468449.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача СД Київського ВП Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя