н/п 1-кс/953/6364/20
"14" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
12.08.2020 о 12:51 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене 10.08.2020 в ході проведення обшуку автомобіля Volkswagen Passat B 6, д.н.з. НОМЕР_1 , в присутності ОСОБА_4 , а саме на: мобільний телефон Iphone 4 білого кольору ІС: 579С-Е2430А з пошкодженим екраном; мобільний телефон Iphone б/н золотого кольору; мобільний телефон Iphone золотого кольору ІС: 579С-Е2944А; чорнові записи Westtrans Cargo на 1 арк.; товарний чек від 04.08.2020 на 1 арк.; товарний чек BZD-416 на 1 арк.; грошові кошти в сумі 820 270 грн.; грошові кошти в сумі 6 900 доларів США.
Зобов`язати учасників процесу не розголошувати відомості які безпосередньо стосуються сутті кримінального провадження, клопотання та додатків до нього, у зв`язку з наявності в них інформації про факти проведення негласних слідчих (розшукових) дій, що не підлягають розголошенню.
Під час досудового розслідування встановлено, що група осіб, які здійснюють свою діяльність під назвою Cargo, організували діяльність по імпорту ТМЦ на територію України, які в подальшому реалізовуються на ринках України, без відповідного обліку та декларування своєї підприємницької діяльності, умисно ухилились від сплати податків за 2018 рік на суму понад 7 млн. грн., що призвело до ненадходження коштів до бюджету в особливо великих розмірах.
Також, встановлено та допитано свідка клієнта, який користувався послугами Cargo. Відповідно до його показів в середньому перевізники приймають 2 тони вантажу кожний день. Вартість послуг за доставку товарів складає 2 долари США за 1 кг товару. В цю ціну входить розмитнення товару. Ціна залежить від виду товару (тканина дешевше, брендовий одяг дорожче) та від способу доставки.
Відповідно до висновку спеціаліста-бухгалтера № 1/12.04.19 від 12.04.2019 «... податок з доходу фізичних осіб з отриманого доходу групи осіб які здійснюють свою діяльність під назвою Cargo з суми 40 412 800 грн складає (2 долари США х 2000 кг на день = 4 000 доларів США х 365 днів = 1 460 000 доларів США згідно середнього курсу НБУ 27,68 грн.) за період 2018 року повинен бути нарахований в сумі 7 274 304 грн …».
Проведеним аналізом інтернет ресурсів встановлено осіб, яким належать номера телефонів на сайтах, організаторів перевезення, осіб що здійснюють інкасацію необлікованої готівки тощо, з 19 осіб лише 5 є ФО-П та задекларували сумарний дохід за 2018 рік у розмірі 682 тис. грн. Жоден з фігурантів не є засновником чи керівником будь-якого підприємства. Вищевказане свідчить про відсутність ведення бухгалтерського та податкового обліку та ухилення від сплати будь-яких податків та обов`язкових платежів.
Як зазначає прокурор, в ході досудового розслідування допитані в якості свідків особи, які повідомили, що групи осіб Cargo, здійснюють надання послуг перевезення вантажів з Турції до України, з України до Російської Федерації, в середньому кожний перевізник приймає 2 тони вантажу кожного дня. Біля їх складів, які розташовані в м. Харкові, м. Дніпрі, м. Одесі, м. Києві постійно розвантажуються та завантажуються авто, здійснюють розподіл товарів між покупцями. Розрахунок за товари група осіб Cargo, придбані в Турції, здійснюють вони самі, тому з ними зручно працювати, а у м. Харкові усі розраховуються з ними як за послуги перевезення, так і за сам товар. Вартість послуг за доставку товарів складає в середньому 2 долари США за 1 кілограм товару. Доставка товару здійснюється літаком або автомобільним транспортом. Розрахунок за доставку товару та його перевезення здійснюється з представниками Cargo в готівковій формі, ніяких чеків чи квитанцій за надані послуги вони не надають.
Під час допитів свідків також встановлено, що група осіб Cargo здійснюють перевезення вантажу схемою, яка полягає в перевезенні вантажу переважно брендового одягу на митну територію України під виглядом посилок на фізичних осіб, партію вантажу перепаковують у маленькі посилки по 5 кг кожна та вартістю не більше 150 Євро, після розмитнення вже ці дрібні посилки знову збираються в одну партію та відправляються замовнику через Нову пошту, Автолюкс чи видаються при безпосередній зустрічі. Також працівники Cargo надають послуги з перевезення готівкових коштів у гривні та у іноземній валюті у Туреччину, до Китаю та інших міст України. Вартість таких переказів складає 1 % від загальної суми коштів. Дані перекази вони здійснюють без будь-якого офіційного бухгалтерського обліку.
Свою протиправну діяльність, яка полягає в ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах, група Cargo здійснює до теперішнього часу, що підтверджується проведеними в ході досудового розслідування кримінального провадження негласними слідчими (розшуковими) діями.
Так, 10.08.2020 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду
м. Харкова від 04.08.2020 проведено обшук автомобіля Volkswagen Passat B6, д.н.з. НОМЕР_1 , за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Iphone 4 білого кольору ІС: 579С-Е2430А з пошкодженим екраном; мобільний телефон Iphone б/н золотого кольору; мобільний телефон Iphone золотого кольору ІС: 579С-Е2944А; чорнові записи Westtrans Cargo на 1 арк.; товарний чек від 04.08.2020 на 1 арк.; товарний чек BZD-416 на 1 арк.; грошові кошти в сумі 820 270 грн.; грошові кошти в сумі 6 900 доларів США.
Прокурор вказує, що вилучені речі, предмети та документи належать ОСОБА_4 , та перебувають на зберіганні у слідчому управлінні ГУ ДФС у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 46, які постановою слідчого від 11.08.2020 визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Прокурор посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою належного зберігання речових доказів та відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок кримінального правопорушення, проить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: грошові кошти, речі та документи виявлені та вилучені 10.08.2020 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 .
В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, повідомлялись належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 14.08.2020 через канцелярію суду подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали, просили про його задоволення (а.с. 110, 115).
Власник автомобіля ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином. 14.08.2020 до канцелярії суду від ОСОБА_6 надійшли заперечення, в яких останній зазначив, що власником автомобіля в якому на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проте фактично вказаним автомобілем користується він. Зазначив, що він не має жодного відношення до групи осіб Cargo 007», «West trans Cargo» та ухвалою слідчого судді не було надано дозволу на вилучення майна, яке належить саме йому. Також зазначив, що під час проведення обшуку були порушені його права, а саме не залучено перекладача, на чому він наполягав, у зв`язку з чим просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання (а.с. 111-113).
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та власника майна.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.08.2020 надано дозвіл на проведення обшуку у транспортному засобі Volkswagen Passat B6, днз. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 101).
Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: відшукання та вилучення: бухгалтерських, банківських, інших документів групи «Cargo 007», «West trans Cargo», які використовувались у злочинній діяльності в тому числі: договорів, контрактів, додаткових угод, накладних, податкових та товарно-транспортних накладних, актів виконаних робіт, актів прийому-передачі, актів звірок, вантажно-митних декларацій, інвойсів, специфікацій, векселів, довіреностей, кошторисів рахунків, виписок банку, листування, документів, що свідчать про фактичні обсяги фінансово-господарських операцій, які не відповідають задекларованим показникам у бухгалтерській та податковій звітності та мають доказове значення щодо розміру фактично отриманих доходів, обіг грошових коштів, проведення розрахунків, чекових книжок, платіжних карток та інших платіжних документів, засобів доступу до банківських рахунків, які використовувалися в злочинній схемі по умисному ухиленню від сплати податків, документів по валюто-обмінним операціям, документів по переводам грошових коштів за межі України, документів по переводам грошових коштів на територію України, отриманих заявок (доручень) на здійснення переводів грошових коштів, виписок з світової міжбанківської телекомунікаційної системи S.W.I.F.T., документів підтверджуючих конвертування електронних грошей у готівкові та безготівкові кошти, чорнових записів (у тому числі по обігу не облікованих товарно-матеріальних цінностей, валюто-обмінним операціям та переводам грошових коштів), зошитів, блокнотів, електронних носіїв інформації, мобільні термінали зв`язку, товарно-матеріальних цінностей, які не відповідають задекларованим показникам у бухгалтерській та податковій звітності та походження яких не відоме, банківських карток, незаконно ввезених на територію України товарно-матеріальних цінностей, печаток, штампів, бланків, будь-яких документів СГД з ознаками «фіктивності», які використовувалися, з метою мінімізації податкових зобов`язань, речей та предметів, вилучених з цивільного обігу, інших предметів і документів, які мають або можуть мати значення для встановлення істини у провадженні, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановляються під час кримінального провадження.
10.08.2020 з 15:00 год. по 18:20 год. в ході проведення обшуку у транспортному засобі Volkswagen Passat B6, днз. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі обшуку (а.с. 102-105).
Клопотання про арешт майна подано до суду 12.08.2020 о 12:51 год. (а.с. 1-5).
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК України).
Заходи забезпечення у вигляді арешту майна мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, повинен бути встановлений справедливий баланс між завданнями кримінального провадження та вимогою захисту основних прав особи.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Так, в ході розгляду клопотання слідчим та прокурором не доведено, що майно, належне ОСОБА_6 , вилучене в транспортному засобі Volkswagen Passat B 6, д.н.з. НОМЕР_1 належному ОСОБА_4 має значення для забезпечення даного кримінального провадження, а також те, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні цієї частини клопотання слід відмовити.
Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
У відповідності до ч. 3 ст. 169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1