Справа № 944/2849/20
провадження 1-кс/462/1583/20
У Х В А Л А

24 вересня 2020 року

Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_5

розглянувши увідкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання прокурора про продовження строку дії застосування обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд

в с т а н о в и в:

На розгляді Залізничного районного суду м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000020 від 26.02.2020 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 305 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на 60 днів, оскільки строк застосованого запобіжного заходу закінчується, із визначенням розміру застави у 200 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 420400,00 гривень з покладенням на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор повідомив, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, свою винуватість у вчиненні якого не визнає, ризики, передбачені ст. 177 КПК України не змінились, перебуваючи на волі ОСОБА_5 може не лише переховуватись від суду, а й матиме можливість впливу на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, тому підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено.
Обвинувачений та його захисник заперечили проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, разом з тим просили змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю або зменшити заставу до 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного висновку.
Згідно з положеннями ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року введено карантин на усій території України, дію якого було неодноразово продовжено.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020 року № 760 продовжено до 31.10.2020 року карантин, встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2».

23.04.2020 року набув чинності Закон України № 558-IX «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Пунктом 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України (в редакції Закону № 558-IX від 13.04.2020 року), передбачено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Так, дана справа слухається колегією суддів у складі головуючого судді ОСОБА_6 , суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_7 . Оскільки суддя ОСОБА_6 перебуває на листку непрацездатності, що унеможливлює здійснювати розгляд даного провадження, яке призначене на 24.09.2020 року, тому вирішення питання про продовждення строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 відповідно до п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України (в редакції Закону № 558-IX від 13.04.2020 року) здійснюється суддею ОСОБА_1 , як суддею який входить до складу колегії з найбільшим стажем роботи на посаді судді.

Судом встановлено, що у межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 27.02.2020 року стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави у розмірі 420 400,00 гри. строком на 60 днів. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Львівської області від 04.03.2020року апеляційну скаргу захинсника ОСОБА_5 залишено без задоволення та ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 27.02.2020 року залишено без змін.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 22.04.2020 року стосовно ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.08.2020 р. із можливістю внесенням застави у розмірі 420 400,00 грн., строком на 60 днів, тобто до 19.06.2020 року включно. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського Апеляційного суду від05.05.2020 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 залишено без задоволення та ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 22.04.2020 року залишено без змін.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 10.06.2020 року стосовно ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесенням застави у розмірі 420 400,00 грн., строком на 60 днів, тобто до 08.08.2020 року включно. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського Апеляційного суду від25.06.2020 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 залишено без задоволення та ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 10.06.2020року залишено без змін.
Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від30.07.2020 року стосовно ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесенням застави у розмірі 420 400,00 грн., строком на 60 днів, тобто до 27.09.2020 року включно.
Розглядаючи заявлене прокурором клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого, суд послідовно враховує положення ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, а також частини 2 ст. 29 Конституції України.

Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Разом з тим, при вирішенні питання продовження строку дії, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд зазначає, що дослідження обставин справи на даний час триває, ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу на даний момент продовжують існувати, зокрема, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може не лише переховуватись від суду, а й матиме можливість впливу на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, тому підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено з урахуванням особи обвинуваченого, тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими обставинами кримінального провадження. Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
Що стосується клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю або зменшення розміру застави до 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, суд, вважає, що таке не підлягає до задоволення, оскільки не зможе достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим своїх обов`язків.
Враховуючи вищенаведене, суд переконаний, що з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 необхідно продовжити на два місяці із визначенням застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі внесення застави, на ОСОБА_5 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 331 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

продовжити застосування обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 305 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою по 22 листопада 2020 року включно.

Заставу визначити в межах 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420 400,00 /чотириста двадцять тисяч чотириста/ гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язати:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися за межі населеного пункту проживання, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.
Якщо обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить правила носіння електронного засобу контролю та інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору і направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1