Провадження № 1-кс/643/4266/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.10.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000724 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000724 від 02.09.2020 за ч. 1 ст. 185 КК України за фактом таємного викрадення чужого майна (крадіжки).

В ході досудового розслідування встановлено, що 01.09.2020 приблизно о 10:20 невстановлена особа здійснила крадіжку велосипеду за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників, 144Б, чим спричинила матеріальний збиток. Проведеними слідчими діями встановлено, що до вказаного злочину причетний ОСОБА_4 , 1968 р.н., який 23.09.2020 добровільно видав металеві кусачки для різки арматури та пояснив, що вказаними кусачками він перекушував металевий дріт, яким був закріплений велосипед.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 23.09.2020, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування та для проведення судових експертиз.

До клопотання про арешт майна додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому прокурор посилається, що був зайнятий у проведенні невідкладних слідчих дій в іншому кримінальному провадженні, тому подати до суду клопотання у встановлений законом строк не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, до клопотання додав заяву, в якій його підтримав, розгляд просив провести за його відсутністю.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області щодо таємного викрадення чужого майна внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 185 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 23.09.2020 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 в приміщенні Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 добровільно видав металеві кусачки для різки арматури.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо .

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події кусачки можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, предметами, які зберегли на собі його сліди. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, а також відповідних експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого в ході огляду місця події майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Поновити прокурору строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 23.09.2020 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 в приміщенні Московського ВП ГУНП в Харківській області, а саме: металеві кусачки для різки арматури, які добровільно видані ОСОБА_4 .

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1