ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/69/21
Провадження № 1-кс/362/32/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.01.2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
12.01.2021 року прокурор Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що в провадженні СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001799 від 07.11.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за злочини проти власності, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний злочин за таких обставин: 01 листопада 2020 року, близько 21 години 00 хвилин, ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 та спостерігаючи за сваркою між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 побачив, як в ОСОБА_7 з кишені штанів на землю випав мобільний телефон марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .
В цей час у останнього виник прямий умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 .
В подальшому реалізуючи свій прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, користуючись тим, що його дії залишаються не поміченими сторонніми особами, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 поклав до кишені штанів мобільний телефон марки Tecno mobile model: ВС2 колір: ice lake green 32+2 А IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріального збитку на суму 1 659 (одна тисяча шістсот п`ятдесят дев`ять ) грн. 67 коп.
Прокурор в клопотанні вказано, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно. У разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, останньому загрожує реальна міра покарання, тому, з метою уникнення покарання, підозрюваний може переховуватись від суду. Таким чином, вказана обставина свідчить про необхідність запобігання ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Крім того, ОСОБА_5 раніше судимий, 16.12.2019 року Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289, та на підставі 75 КК України звільнений від відбування з іспитовим терміном 3 роки, таким чином вчинив новий умисний злочин в період строку відбування попереднього вироку з іспитовим терміном.
Також, в період 2020 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області відносно ОСОБА_5 скеровано 3 (три) обвинувальні акти, за вчинення підозрюваним нових умисних злочинів.
Таким чином, наявний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто в продовження вчинення ОСОБА_5 нових злочинів, а також відсутня можливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності та може продовжувати вчинення нових злочинів, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до нього домашній арешт у нічний час, оскільки він працює не офіційно, а тому він буде позбавлений можливості заробляти собі кошти на їжу.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_4 просив застосувати до його підзахисного домашній арешт в нічний час, оскільки вважає, що у клопотанні прокурора відсутні докази того, що його підзахисний буде ухилятися від явки до суду та досудового слідства та спростовується тим, що його підзахисний в усі судові засідання до суду по іншим обвинувальним актам з`являється. Крім того, зазначив, що у його підзахисного сьогодні помер батько, а тому він буде позбавлений можливості поховати його.
Заслухавши прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, а також матеріали кримінального провадження № 0001799 від 07.11.2020 року, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, що були вручені підозрюваному та його захиснику 29.12.2020 року, приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості за якими 07.11.2020 року були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001799 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно (а.с. 4).
28.12.2020 року о 10 год. 19 хв., слідчим СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.36-37).
Обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України підтверджується протоколом ОМП від 06.11.2020 року (а.с. 8), протоколом допиту свідка від 08.12.2020 року (а.с. 10-11) протоколом пред`явлення особи для впізнання від 14.12.2020 року (а.с.12-13, 19-20), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 09.11.2020 року (а.с.17-18), повідомленням про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 36-37) та матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Вирішуючи вищезазначене клопотання прокурора, слідчий суддя виходить з положень ст. 2 КПК України, відповідно до якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.
Згідно з ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт як вид запобіжного заходу може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби на підставі ухвали слідчого судді, суду.
Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначені в законі (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011). Обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканність має здійснюватися з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК. Слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу при розгляді відповідного клопотання, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
- перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Єдиною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та за наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України.
Його застосування без встановлення наявності підстав та ненадання матеріалів, що підтверджують ризики, передбачені ст. 177 КПК України є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт як вид запобіжного заходу може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби на підставі ухвали слідчого судді, суду.
Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд має з`ясувати місце проживання підозрюваного.
Слідчому судді, суду при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід звертати увагу, що вжите законодавцем у ч. 5 ст. 181 КПК словосполучення "житло цієї особи" охоплює випадки, коли підозрюваний: 1) є власником (співвласником) такого житла; 2) зареєстрований у такому житлі; 3) постійно або тимчасово проживає у такому житлі без реєстрації тощо.
Правильною слід вважати практику тих слідчих суддів, які застосовують цей запобіжний захід у згаданих випадках, з`ясувавши при цьому думку власника житла (якщо він відомий) та оцінивши усі обставини в сукупності, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання; наявність у нього родини й утриманців (місце їх фактичного проживання); достатність застосування такого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК, зокрема спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду тощо.
Вказана судова практика закріплена листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України».
Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні за ч.2 ст. 185 КК України; який він вчинив під час іспитового строку, його вік та стан здоров`я, відсутність тяжких захворювань; який має постійне місце проживання; не одружений, працюючого не офіційно, не має на утриманні малолітніх (неповнолітніх) дітей; строк фактичного проживання у цій місцевості, де він зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , те, що він раніше судимий; в період 2020 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області відносно ОСОБА_5 скеровано 3 (три) обвинувальні акти, за вчинення підозрюваним нових умисних злочинів, але по цим обвинувальним актам до підозрюваного не було застосовано запобіжні заходи, які б він порушував, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні, а саме, що підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення, вважає, що наявний ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на даній стадії досудового слідства, а тому клопотання прокурора підлягає до часткового задоволенню.
Враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та враховуючи, що підозрюваний працює, а також, що в нього помер батько, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та унеможливить вчинення нових злочинів.
Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, статтями 176, 177, 178, 181, 184, 194, 195, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Василькова, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, працюючого не офіційно, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на шістдесят днів, а саме до «13» березня 2021 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- не залишати житло за місцем реєстрації та проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в нічний період доби з 19 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв.;
- з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час;
- не відлучатись із місця проживання в зазначений час, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну місця роботи.
В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
У задоволенні решти вимог - відмовити.
Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту для виконання та контролю Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.
Згідно до вимог ч. 4 ст. 535 КПК України уповноваженим особам Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області повідомити слідчого суддю про результат виконання ухвали слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.01.2021 року.
Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення та до «13» березня 2021 року, включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу протягом п`яти діб з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.
Повний текст ухвали проголошено «18» січня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_10 -Гавенко