21.01.2021 Справа № 756/818/21
№1-кс/756/293/21
№756/818/21
У Х В А Л А
Іменем України

21 січня 2021 року слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у провадженні прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно,

УСТАНОВИВ:
Слідчий з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що п`ятим слідчим відділом розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 від 23.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «АПТ-Україна» (), згідно акту документальної позапланової виїзної перевірки №183/26-15-14-07-02-10/38036913 від 19.07.2018 шляхом неправомірного відображення в податковому обліку операцій з ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (нова назва «Прайд Білд Компані» () у період з 01.01.2016 по 31.12.2017 занизили податок на додану вартість на суму 2 754 637 грн. та податок на прибуток на суму 13 773 183 грн., всього на загальну суму 16 527 820 грн., що є особливо великим розміром.
Крім того, встановлено, що ОСОБА_7 , згідно наказу №1.13-к від 18.03.2013 був призначений на посаду директора ТОВ «АПТ-Україна» () на підставі протоколу загальних зборів №1 з 18.03.2013, будучи службовою особою, діяльність якої пов`язана з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на займаній посаді, в обов`язки якої входить організація ведення фінансово-господарської діяльності та бухгалтерського обліку товариства, складання первинних бухгалтерських документів, податкової звітності підприємства, ніс відповідальність за повноту і своєчасність нарахування та сплату податків.
Так, ОСОБА_7 , як службова особа товариства, в своїй діяльності повинен був керуватись відповідними нормами діючого законодавства України, нести відповідальність за повноту і своєчасність нарахування та сплату податків.
Маючи прямий умисел на ухилення від сплати податків перед Державним бюджетом України, директор ТОВ «АПТ-Україна» ОСОБА_7 реалізував злочинний план, який полягав у документальному відображення фінансово-господарських операцій із підприємствами з ознаками фіктивності, що в свою чергу надавало можливість ОСОБА_7 , як директору ТОВ «АПТ-Україна», здійснити завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток та заниження суми нарахованого податку на додану вартість, які підлягали сплаті до бюджету за відповідні звітні періоди.
Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились в умисному ухиленні від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчиненому службовою особою підприємства, незалежно від форми власності, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
14.12.2020 за наявністю достатніх доказів ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
18.12.2020 до підозрюваного ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді застави.
У ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 є власником земельної ділянки кадастровий номер: «:90:933:0031» площею: 0,0595 га, а також будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: «:90:933:0031», загальна площа 141 кв.м., що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Підставою внесення клопотання слугувало те, що на даний час у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене нерухоме майно, яке може бути використане з метою забезпечення у подальшому відшкодування спричинених Державі збитків, у вигляді несплачених податків, зборів, інших обов`язкових платежів.
Прокурор та слідчий подали до суду заяви про розгляд клопотання у їх відсутність, обставини зазначені у клопотанні підтримують та просять задовольнити клопотання з тих підстав, що в ньому викладені, у зв`язку із чим слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність прокурора та слідчого.
З урахуванням положень ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити розгляд клопотання без повідомлення підозрюваного (власника майна, їх захисника, представника чи законного представника) щодо якого здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 23.01.2019 за №0000065 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: «:90:933:0031», загальною площею 141 кв.м., належить на праві приватної власності ОСОБА_7 .
Крім того, 14.12.2020 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.
У матеріалах кримінального провадження №0000065 міститься цивільний позов, поданий прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_8 в інтересах Держави в особі Головного управління ДПС у м. Києві до відповідача ОСОБА_7 про стягнення шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, в розмірі 16 527 820,00 грн.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з п. 1 ст. 170 КПК України слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Диспозицією п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частина 6 статті 170 КПК України зазначає, що у передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Також, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Як підставу для арешту майна слідчим зазначено те, що зазначене нерухоме майно може бути використане з метою забезпечення у подальшому для відшкодування спричинених Державі збитків у вигляді несплачених податків, зборів, інших обов`язкових платежів.
Враховуючи, що клопотання містить достатні дані щодо необхідності накладення арешту, оскільки існують реальні підстави вважати, що нерухоме майно, на яке слідчий просить накласти арешт може бути використане з метою забезпечення у подальшому для відшкодування спричинених Державі збитків у вигляді несплачених податків, зборів, інших обов`язкових платежів, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 131, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у провадженні прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт на земельну ділянку кадастровий номер: «:90:933:0031» площею: 0.0595 га, а також на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: «:90:933:0031», загальною площею 141 кв.м., шляхом встановлення заборони відчуження будь-кому і будь-яким чином зазначеного нерухомого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1