Справа № 953/1086/21
н/п 1-кс/953/733/21
"27" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
25.01.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 22.01.2021 в ході огляду місця події за адресою: навпроти буд. АДРЕСА_1 належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон ТМ «Iphone 7+» чорного кольору, з номером IMEI: НОМЕР_1 з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування даним майном до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Прокурор зазначає, що 22.01.2021 надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, вул. Барабашова, 36 А (навпроти буд. №38) біля Журавлівського водоймища було виявлено гр. ОСОБА_5 який зберігав при собі речовину ззовні схожу на наркотичну з метою подальшого збуту.
22.01.2021 р. в ході огляду місця події за адресою: навпроти буд. №38 по вул. Барабашова в м. Харкові у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено мобільний телефон ТМ «Iphone 7+» чорного кольору, з номером IMEI: НОМЕР_1 . Вказаний мобільний телефон було вилучено та поміщено до сейф-пакету №SUD2006173.
Прокурор вважає, що вилучений телефон міг бути використаний у незаконній діяльності, пов`язаній з незаконним обігом наркотичних засобів, міг зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, містити відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Крім того, прокурор зазначає, що незастосування арешту на вищезазначене майно, може призвести до його зникнення, втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
Згідно рапорту прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 від 26.01.2021, власник майна ОСОБА_5 був повідомлений про місце, дату та час розгляду клопотання, просив розгляд проводити у його відсутність, проти задоволення клопотання про арешт майна не заперечує.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, яким прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановив наступне.
Згідно з положенням ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна було направлено до Київського районного суду м.Харкова 25.01.2020, тобто в передбачений ч.5 ст.171 КПК України строк. Тому слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання по суті.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Згідно п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).
При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини:
-правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України;
-наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.3,4 статті 170 КПК України).
Щодо правової підстави арешту майна слідчий суддя зазначає наступне.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
-збереження речових доказів;
- спеціальної конфіскації;
- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України .
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення(ч. 1 ст. 98 КПК України).
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів.
Відповідно даних, що містяться в протоколі огляду місця події проведеного 22.01.2020 в період часу з 14 години 30 хвилин до 15 години 05 хвилин за адресою: навпроти буд. №38 по вул. Барабашова в м. Харкові у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено мобільний телефон ТМ «Iphone 7+» чорного кольору, з номером IMEI: НОМЕР_1 .
Слідчий суддя зазначає, що забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту ( ч.2 статті 168 КПК України).
Слідчим суддею встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що вилучений мобільний телефон ТМ «Iphone 7+» чорного кольору, з номером IMEI: НОМЕР_1 , відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні. Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково( ч.1 ст. 174 КПК).
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано ( ч.2 ст. 174 КПК України).
З урахуванням викладеного, керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, вилучене 22.01.2021 в ході огляду місця події за адресою: навпроти буд. АДРЕСА_1 належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон ТМ «Iphone 7+» чорного кольору, з номером IMEI: НОМЕР_1 ,з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування даним майном до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Визначити місце зберігання арештованого майна - камеру схову Київського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1