Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2063/20
номер провадження 1-кс/695/298/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2020 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ Золотоніського ВП ГУНП у Черкаській області, погоджене з прокурором Золотоніської місцевої прокуратури відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Дергачі Харківської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , освіта середня, не працюючого, одруженого, депутатом будь-якого рівня, постраждалим внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС не являється, раніше не судимого:

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,

про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Золотоніського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 звернувся до суду з погодженим прокурором Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотанням про застосування запобіжного заходу домашнього арешту.
Клопотання обґрунтоване наступним.

ОСОБА_6 органами досудового слідства підозрюється в тому, що 29 серпня 2020 року о 19 год. 23 хв. знаходячись по місцю свого проживання АДРЕСА_1 , діючи умисно, посягаючи на громадську безпеку, в частині надання інформації про загрозу злочинних посягань, із мобільного телефону дружини ОСОБА_8 , марки «NOKIA» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 в який встановлено мобільний номер НОМЕР_3 оператора мобільного зв`язку компанії ПрАТ «Київстар», здійснив дзвінок на лінію екстреного виклику «102» Головного управління Національної поліції в Черкаській області, та повідомив працівникам поліції завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху через замінування домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 .

По даному факту 29 серпня 2020 року розпочато досудове розслідування, внесене до ЄРДР за № 0000788, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

30.08.2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
Обґрунтованість підозри підтверджується:
1.Протоколом огляду місця події від 29.08.2020 року(домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 );

2.Актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 29.08.2020;

3.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.08.2020;

4.Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.08.2020 року;

5.Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 30.08.2020 року;

6.Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 29.08.2020 року.

Підставою внесення клопотання стало те, що в діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

У ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовуються наступними обставинами: ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, крім того, свідок ОСОБА_10 , являється сусідом підозрюваного, тому є об`єктивні ризики вважати, що підозрюваний вливатиме на неї з метою уникнути законного покарання, а тому наявний ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Дані обставини вказують на неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
За вказаних обставин слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.
У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Захисник заперечував проти цілодобового домашнього арешту та просив застосувати домашній арешт в нічний час.

ОСОБА_6 не заперечував проти встановлення цілодобового домашнього арешту.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши доводи прокурора, підозрюваного, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.,п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободта практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Ризик тиску на свідків на початковому етапі слідства є вагомим на стадії досудового розслідування (справа Яжинський проти Польщі, рішення ЄСПЛ № 15479/02, від 4 жовтня 2005 року), оскільки на даний час слідством не встановлені всі можливі свідки даної події. Окрім того наявний ризик впливу на свідка ОСОБА_10 , яка вказує на винність ОСОБА_6 у вчиненні злочину передбаченого . 1 ст. 259 КК України.
Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши матеріали кримінального провадження в режимі таємниці слідства, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України:

- ризик незаконного впливу на свідків;
- ризик знищення речових доказів.
Також суд зважає на те, що:

- по даному кримінальному провадженню не закінчені всі слідчі дії, та існує наявність ризику знищення або приховування підозрюваним речових доказів, впливу на свідків чи переховування від органів досудового слідства.

Поряд з цим слідчий суддя зважає на те, що підозрюваний є одруженим, однак офіційно ніде не працює, а тому наявність у нього офіційного джерела доходів не стверджено, що спростовує доводи захисника про необхідність підозрюваному в денний час працювати щоб утримувати свою сім`ю.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що достатнім запобіжним заходом для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного буде домашній арешт, і такий запобіжний захід буде достатнім, щоб забезпечити належну поведінку підозрюваного та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, є виправданим з урахуванням ризиків, даних про особу підозрюваного та обставин встановлених слідчим суддею, які впливають на суспільний інтерес у даному кримінальному провадженні.

На підставі ст.,ст. 176, 177, 178, 183, 192-194, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Золотоніського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком 2 місяці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області, органів прокуратури та суду за першою вимогою;

2) цілодобово перебувати за місцем постійного проживання: АДРЕСА_1 ;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) постійно носити засіб електронного контролю.

Строк дії ухвали - до 01 листопада 2020 року.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання ним зазначених вище обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду ОСОБА_1