Справа № 282/1080/20
Провадження № 1-кс/282/245/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2020 рокусмт.Любар

Слідчий суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Бердичівської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому зазначає, що 30.08.2020 близько 13 години невідома особа шляхом розбиття скла віконної рами проникла до будинку, що по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала грошові кошти в сумі 1000 грн., чим заподіяла матеріальної шкоди на суму ОСОБА_4 .

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено 30.08.2020 до ЄРДР за 000205 з попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження 13.10.2020 року із потерпілим ОСОБА_4 проведено впізнання речей, відповідно до протоколу пред`явлення речей для впізнання ОСОБА_6 , впізнав викрадені у нього речі, а саме: синю балоневу куртку без рукавів із трьома білими смугами та сірого кольору чоловічу барсетку із надписом «Gorangd» та повідомив що вказані речі належать йому та були викрадені із його будинку 30.08.2020.

13 жовтня 2020 року у приміщенні службового кабінету № 19 Любарського ВП у ОСОБА_6 , вилучено синю балоневу куртку без рукавів із трьома білими смугами та сірого кольору чоловічу барсетку із надписом «Gorangd».

Відповідно до ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

3) є предметом кримінального правопорушення.

Для перевірки вищевказаних обставин необхідним являється проведення ряду експертиз, а також проведення повноцінного досудового розслідування.

З цією метою необхідним являється наявність майна, та для запобігання ризикам втрати, знищення, перетворення вказаного майна необхідним являється накладення на нього арешту.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 , у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Вислухавши пояснення слідчого, власника майна, розглянувши та дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Як вбачається з витягу з кримінального провадження № 0000205, 31 серпня 2020 року до ЄРДР внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Виклад обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення: 30.08.2020 близько 13 години невідома особа шляхом розбиття скла віконної рами проникла до будинку, що по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала грошові кошти в сумі 1000 грн., чим заподіяла матеріальної шкоди на суму ОСОБА_4 .

Як вбачається із змісту ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , від 13 жовтня 2020 року синю балоневу куртку без рукавів із трьома білими смугами та сірого кольору чоловічу барсетку із надписом «Gorangd» визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження № 0000205 від 30.08.2020 року.

З досліджених у судовому засіданні доказів встановлено, що слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000205 від 31.08.2020 року, а до матеріалів клопотання додав постанову про визнання предметів речовими доказами в рамках кримінального провадження № 0000205 від 30.08.2020 року.

Тобто, слідчий просить накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом в рамках іншого кримінального провадження, аніж в тому, в якому він звернувся до слідчого судді.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відтак, вважає, що клопотання слідчого є немотивованим та таким, що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309, 369-371 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Бердичівської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна відмовити.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1