Справа № 522/4788/18
Провадження № 1-кп/522/178/20
У Х В А Л А
в порядку ст. 331 КПК України
16 квітня 2020 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі :
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні питання про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинувачених у кримінальному провадженні № 0003306 від 16.11.2017 року:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Котовськ, Одеської області, громадянина України, неодруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
-за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-,
учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
захисник: ОСОБА_5
обвинувачений: ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в:
До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за №0003306 від 16.11.2017 року, по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Суд з власної ініціативи ставить на розгляд питання про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .
Захисник заперечив проти продовження строку тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника.
Прокурор вважав за необхідне продовжити строк тримання під вартою, з тих підстав, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у разі звільнення з-під варти, зможе ухилятися від явки до суду, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, прийшов до висновку про наступне.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді утримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Суд зобов`язаний до спливу продовженого строку повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а саме з`являтися за викликом до суду, не перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не вчиняти дій, що можуть містити ознаки інших кримінальних правопорушень.
При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд також враховує обставини передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого він обвинувачується, та те, що ризики, передбачені п. 1-3 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, і дають достатні підстави, а саме: репутацію обвинуваченого, відсутність у обвинуваченого місця роботи тобто офіційних джерел доходів, відсутність стійких соціальних зв`язків, був раніше засуджений за умисні корисливі злочини проти власності, може порушити покладені на нього законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
На даний час докази безпосередньо судом не досліджені, що свідчить про наявність ризику передбаченого ч. 3 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій суд також враховує положення ст. 9 Конституції України, та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», згідно яких тривале тримання під вартою обвинуваченого може бути виправданим у зазначеній справі, так як є специфічні ознаки суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає правило поваги до свободи особи (рішення Європейського суду «W. v/ Switherlandjudgement» of 26 January 1993. SeriesAno.254-A, p.15, §30).
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини тривале безперервне тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави подальшого втручання у право особи на свободу.
При цьому суд вважає, що таке продовження даного запобіжного заходу обвинуваченому не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, суд приходить до висновку про необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 331, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 372 КПК України, суд
у х в а л и в:
Строк тримання під вартою ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити на 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали про продовження строку тримання під вартою обчислюється з 16.04.2020 року по 14.06.2020 року.
Копію ухвали направити начальнику ДУ "ОУВП (№21)" Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації МЮ України - для відома.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя
16.04.2020