Справа №766/1373/19
н/п 1-кс/766/1261/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.02.2020 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря: ОСОБА_2 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: накласти арешт на рухоме майно, належне на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1/2 частину трьохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , належної йому на праві приватної власності, з метою забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні № 0000032 від 18.01.2020.

З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядати без повідомлення власника майна підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання посилався на те, що Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000032 від 18.01.2019 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період 27.12.2018 17.01.2019 група осіб у складі ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , шляхом обману, з використанням підроблених довіреностей на отримання коштів з Фонду гарантування вкладів від імені громадян України, які мешкають на території АР Крим, наданих ними до відділення АБ «Укргазбанк» в м. Херсоні, заволоділи коштами Фонду гарантування вкладів, спричинивши матеріальних збитків в особливо великих розмірах.

З`ясовано, що протягом зазначеного періоду до ХОД АБ «Укргазбанк» звернулися ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з підробленими довіреностями для отримання гарантованих коштів з Фонду гарантування вкладів клієнтів, які мешкають на території АР Крим.

ОСОБА_5 видані кошти в загальній сумі 4810879,47 грн.,

ОСОБА_7 1179223,45 грн., ОСОБА_11 614450,90 грн., ОСОБА_9 564256,79 грн. та ОСОБА_10 400 тис. грн.

З вищевказаних коштів, кошти в сумі 6892386,73 грн. перераховані на карткові рахунки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкриті в АБ «Укргазбанк» на ім`я ОСОБА_6 , а інша частина в сумі 667423,88 грн. отримані через касу банку.

11.10.2019 ОСОБА_5 та 26.11.2019 ОСОБА_6 за вказаним фактом повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

20.01.2020 Фондом гарантування вкладів фізичних осіб як потерпілим у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов про солідарне стягнення з підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 матеріальних збитків у загальній сумі 7 559 810,61 грн.

На даний час з метою забезпечення заявленого у кримінальному провадженні цивільного позову Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, а також передбаченого санкцією ч. 4 ст. 190 КК України покарання в частині конфіскації майна, виникла необхідність в арешті майна, належного підозрюваному ОСОБА_5 , зокрема: частини трьохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Інша частина вказаної квартири належить його колишній дружині ОСОБА_12 .

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Власник майна в судове засідання не викликався з метою уникнення його відчуження. Дослідивши клопотання та додані до нього документи, заслухавши пояснення слідчого, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації...
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном та ін.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчим суддею встановлено, щоСлідчим управлінням ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000032 від 18.01.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

11.10.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

20.01.2020 Фондом гарантування вкладів фізичних осіб як потерпілим у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов про солідарне стягнення з підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 матеріальних збитків у загальній сумі 7 559 810,61 грн.

Згідно інформації з Державного реєстру речових праві на нерухоме майно підозрюваному ОСОБА_5 належить 1/2 частина трьохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою забезпечення можливого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, відповідно до поданого цивільного позову, є підстави для накладення арешту на майно ОСОБА_5 , а саме 1/2 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про спосіб арешту майна суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч. 12 ст. 170 КПК України заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що достатнім буде накласти арешт на майно ОСОБА_13 шляхом заборони його відчуження та розпоряджання ним, оскільки саме такий спосіб арешту майна є найменш обтяжливим та не призведе до порушень прав підозрюваного, в тому числі, встановлених ч. 12 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1/2 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони її відчуження та розпоряджання нею.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.

Слідчий суддяОСОБА_1