УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/17985/19

Провадження № 1-кс/638/4918/19

02.12.2019 Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні №0004649 від 15.11.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України,-

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась слідчий СВ Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 14.11.2019р. о 20:45год. невстановлена особа за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться порно-студія та займається розповсюдженням матеріалів порнографічного характеру.

14.11.2019р. до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , про те що, 14.11.2019р. о 20:45год. він зі своїми співробітниками підішли за адресою: АДРЕСА_1 (тильної сторони будинку), де по його оперативним даним розташована порно веб-студія. Ці данні він отримав в результаті проведення журналістичного розслідування. А також, за інформацією, отриманою від колишньої співробітниці студії він дізнався про те, що там силою утримують дівчат, в яких силою забрані документи. Від написання письмових пояснень гр. ОСОБА_4 відмовився, про що складено відповідний рапорт.

Під час проведення досудового розслідування, 18.11.2019р. в якості свідка було допитано ОСОБА_5 , яка пояснила, що вона від знайомих дізналась про роботу вебкам моделі в студії за адресою: АДРЕСА_1 на першому поверсі. 30.10.2019р. вона прийшла за даною адресою, де познайомилась з адміністратором, яка назвалася ОСОБА_6 ) та запропонувала їй працювати веб-моделлю. При цьому вона попросила мій паспорт для реєстрації на сайтах та сказала, що віддадуть паспорт, коли вона буде звільнятись. В її обов`язки як веб-моделі входило розважати клієнтів сайту в еротичній формі, а саме знаходитись в оголеному вигляді перед веб камерою в онлайн режимі. Знаходитись там потрібно було постійно, виходити за межі квартири без дозволу їй було заборонено. Двері в квартиру, з її слів, були постійно зачинені та вона не могла вийти, ключі були в адміністратора. 13.11.2019р. її звільнили, але її особисті речіта паспорт залишились у квартирі. Вона начебто домовилась з адміністратором Лілією про те, що вона поверне їй речі, паспорт та гроші за роботу, але на зустріч як вони домовлялись Лілія не пішла, на телефонні дзвінки та повідомлення не відповідала.

Також було встановлено свідків, а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які відповідно до статті 63 Конституції України відмовились від дачі показань або пояснень відносно себе.

Так, 15.11.2019р. приїхавши на місце слідчо-оперативна група за викликом ОСОБА_4 по 102, під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Шекспіра, 6, на відстані одного метру від під`їзду у присутності двох понятих у гр. ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено і вилучено: системні блоки в кількості 11 штукта один коробок (сервер) чорного кольору з написом DigitalVideoRecorder DHI-XVR7108H, S/N: 2K02E30PAEE2M10.Вказані речі було вилучено та опечатано. ОСОБА_12 в усній формі пояснила, що їй належить вищезазначені системні блоки в кількості 11 штук та один коробок (сервер) чорного кольору з написом DigitalVideoRecorder DHI-XVR7108H, S/N: 2K02E30PAEE2M10 і вони були незаконно в неї вилучені, у зв`язку з чим вона звернулась до поліції.
Вказані речі були визнані в якості речових доказів, та маються значення для встановлення істини в кримінальному провадженні, можуть містити інформацію щодо незаконної діяльності (розповсюдження порнографії) та для проведення судових експертиз, а саме комп`ютерно-технічної судової експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Крім цього, посилається на те, що з метою запобігання можливості здійснення відчуження та розпорядження, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на вищезазначене майно, вилучене 15.11.2019 у ході проведення огляду місця події.

В судове засідання слідчий не з*явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав.
У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.
В провадженні СВ Шевченківського ВП ГУ НП України в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0004649 від 15.11.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України.

Згідно частини 2 ст.170 КПК України, слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині 2 ст.167 цього Кодексу, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно до вимог ст.170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обFєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені речі 15.11.2019під час проведення огляду місця події а адресою: м. Харків, вул. Шекспіра, 6, на відстані одного метру від під`їзду, у гр. ОСОБА_12 , а саме:

- системні блоки в кількості 11 штук;

- коробок чорного кольору з написом DigitalVideoRecorder DHI-XVR7108H, S/N: 2K02E30PAEE2M10, з метою запобігання можливості здійснення їх відчуження та розпорядження ними, а також з метою забезпечення збереження речового доказу в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя