У Х В А Л А

с у д о в о г о з а с і д а н н я

14.05.2020 р. Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні матеріали обвинувального акту у кримінальних провадженнях № 0000595 від 14.09.2019 р. та № 0000086 від 19.02.2020 р. про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернопіль, проживаючого та зареєстрованого по АДРЕСА_1 , непрацевлаштованого, раніше судимого, останній раз вироком Теофіпольського районного суду Хмельницької області від 06.09.2017 р. за ч. 3 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі,

за ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Городоцького районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить обвинуваченому ОСОБА_4 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави в розмірі не менше 42 040 грн., про що подав також письмове клопотання, мотивуючи тим, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу на досудовому розслідуванні, останній обгрунтовано обвинувачується у вчиненні, в тому числі, тяжкого злочину, неодноразово судимий, не має міцних соціальних зв`язків, не працює, отже, суду не відомі джерела його доходів та майновий стан, неодноразово відбував покарання у місцях позбавлення волі, може продовжити злочинну діяльність, переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, інше, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належне виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та не запобіжать ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 в суді просить про обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_4 при обранні йому запобіжного заходу поклався на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала клопотання прокурора.

Заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, потерпілу, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в т.ч. запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Так, ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 18.03.2020 р. обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, на строк до 16.05.2020 р.

За положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

За положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити документи, інше.

Обов`язок доведення цих обставин лежить на прокуророві.

Наведені прокурором доводи свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, а також про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується, крім іншого, у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, раніше неодноразово судимий, не працює, не одружений, утриманців не має, отже не має міцних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, наведене свідчить про відсутність у нього соціально-стримуючих факторів, які б давали підстави вважати, що він не буде перешкоджати кримінальному провадженню, не вчинить іншого кримінального правопорушення та не буде переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до вимог ч. 3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України.

Вирішуючи питання про розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, наведених вище, враховано обставини кримінальних правопорушень, майновий стан обвинуваченого, який не працює, не одружений, інші дані про особу обвинуваченого та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію та інші обставини.

За положеннями ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно п. 1 ч. 5, ч. 6 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вагомість наявних доказів, характер та тяжкість інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, відсутність у нього соціальних зв`язків і постійного місця роботи, суд вважає, що ризики, на які вказує прокурор є наявними і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 під час судового розгляду провадження, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, з внесенням застави в розмірі 42 040 грн., що відповідає 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 314 - 316 КПК України, -

п о с т а н о в и в :
ОСОБА_4 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою до 10.07.2020 року, включно.

У відповідності до положень ст.ст.182, 183 КПК України визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.

У разі внесення застави у вищевказаному розмірі, крім обов`язків підозрюваного/обвинуваченого, визначених ст.42 КПК України, покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- повідомляти суд про зміну місця свого проживання та роботи;

- утримуватись від спілкування з свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Строк дії покладених судом на обвинуваченого обов`язків становить два місяці.

В разі внесення застави роз`яснити обвинуваченому його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю роз`яснити у вчиненні яких злочинів обвинувачується ОСОБА_4 , передбачене законом покарання за вчинення таких, обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення визначеної судом в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застави, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`являться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали для відома та виконання направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів.

Головуючий суддя ОСОБА_1