Справа № 752/2868/20
Провадження №1-кс/752/2204/20
У Х В А Л А
про арешт майна

05.03.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання, внесене в рамках кримінального провадження № 0000485, старшим слідчим СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

02 березня 2020 року старший слідчий СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 26.02.2020 року.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні слідчого управління ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000485 за фактом вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 246, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України.

З метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення або відчуження, слідчий просить накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд встановив наступне.

З клопотання вбачається, що 26 лютого 2020 року на перехресті вул. Великої Кільцевої та Міської в м. Києві в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , у якого під час особистого обшуку вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні.

26 лютого 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2020 року застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При здійсненні обшуку було відшукано та вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні слідчого. Факт вилучення такого майна підтверджується протоколом обшуку від 26.02.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий у клопотанні навів перелік майна, на яке просить накласти арешт.

Постановою від 28.02.2020 року старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 вилучене майно визнано речовим доказом в кримінальному провадженнні 0000485.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачалось, що майно, вилучене під час проведення особистого обшуку, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокруатури м. Києва ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- 2 купюри номіналом 500 гривень;

-11 купюр номіналом 200 гривень;

-3 купюри номіналом 100 гривень;

-1 купюра номіналом 5 гривень;

-1 купюра номіналом 2 гривні;

?сумку, у якій знаходяться:

-
-довіреність від 15.03.2017;

-видаткова накладна № КМ-0010240 від 10.12.2019;

-візитка;

-3 аркуші паперу з нотатками;

-ущільнювальне кільце в зіп-пакеті;

-накладна № КМ- 009438 від 15.11.2019.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя