Єдиний унікальний номер 448/387/20
Провадження № 1-кс/448/140/20
У Х В А Л А

24.06.2020 року слідчий суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Мостиська (81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 1/9, Львівської області) скаргу ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Мостиського ВП Яворівського ВП ГУНП у Львівській області про підозру у кримінальному провадженні №0000083, внесеному в ЄРДР 07.03.2020 року,

учасники справи:
скаржниця ОСОБА_3
її захисник-адвокат ОСОБА_4 ,
прокурорка не з`явилася,
слідчий ОСОБА_5 ,
в с т а н о в и в:

До Мостиського районного суду надійшла скарга ОСОБА_3 та доповнення до даної скарги подані її захисником адвокатом ОСОБА_6 на повідомлення слідчого СВ Мостиського ВП ГУ НП у Львівській області про підозру. В обґрунтування поданої скарги покликаються на те, що 29 травня 2020 року слідчим Мостиського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 скаржниці ОСОБА_3 , вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України у кримінальному провадженні №0000083.

Скаржниця ОСОБА_3 , та її захисник ОСОБА_6 , вважають вказане повідомлення про підозру незаконним, необґрунтованим та не підтвердженим належними і допустимими доказами.

Зазначають, що станом на день звернення зі скаргою, посадові особи Мостиського ВП ГУНП у Львівській області не надали суду жодних належних і допустимих доказів, вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України.

Вважають, що дії скаржниці ОСОБА_3 , не охоплюються складом кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 Кримінального кодексу України.

З огляду на вищенаведене, просять скасувати повідомлення про підозру.

Скаржниця ОСОБА_3 , та її захисник-адвокат ОСОБА_6 , в судовому засіданні скаргу підтримали з підстав, викладених у ній та доповненнях до скарги, просили таку задовольнити.

Прокурорка ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась.

Відповідно до ст.306 КПК України відсутність прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий ОСОБА_5 , в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечив та просив відмовити.

Заслухавши думку скаржниці ОСОБА_3 , її захисника адвоката ОСОБА_6 , та слідчого ОСОБА_5 , вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що у СВ Мостиського ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000083 від 07.03.2020 року

Встановлено, що 29.05.2020 року скаржниці ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України.

Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.

Зокрема, частинами 1-3 статті 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Відповідно до вимог ч.1 ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Наведене в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йоникайло проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Системний аналіз положень ст.ст.276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Відповідно до вимог п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст.303 КПК України.

Аналіз змісту ст.368 КПК України та інших норм КПК України, вказує на те, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, чи винна особа в його в вчиненні, перевірка обсягу підозри вирішуються судом при ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Питання, які слідчий суддя повинен дослідити під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, повинні стосуватися перевірки наступних обставин:

1) чи не спростовані під час досудового розслідування з дня обрання запобіжного заходу (коли слідчий суддя вирішує питання про обрання запобіжного заходу з урахуванням обов`язкової наявності обґрунтованості підозри) докази, що давали підстави для підозри особи;

2) чи немає на день розгляду скарги підстав для визнання доказів недопустимими, в контексті положень ч.4 ст.87 КПК України, зокрема якщо слідчим суддею буде встановлено, що будь-які докази, на яких ґрунтується підозра, були отримані внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, оскільки рішення про недопустимість доказів з інших підстав, може бути прийняте виключно судом за результатами судового розгляду обвинувачення по суті.

З поданої скарги вбачається, що скаржниця ОСОБА_3 , та її захисник адвокат ОСОБА_6 фактично незгідні з підозрою у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставною, при цьому просять її скасувати.

Отже, заявниця та її захисник по суті просять слідчого суддю надати оцінку пред`явленій підозрі та фактично висловитися по суті пред`явленого обвинувачення, що може зробити тільки суд при розгляді справи по суті, прийнявши законне та обґрунтоване рішення, встановивши вину або невинуватість певної особи.

Крім цього, очевидної недопустимості доказів на даній стадії судового провадження без дослідження їх у взаємозв`язку з іншими доказами, суд не вбачає.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Разом з тим встановлено, що заявниця ОСОБА_3 , передчасно оскаржує повідомлення про підозру, з порушенням строку встановленого п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

З матеріалів справи вбачається, що з дня повідомлення про підозру (29 травня 2020р.) не минуло два місяці. Саме після спливу вказаного строку підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржене таке рішення в порядку п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

Слідчий суддя також звертає увагу на те, що відповідно до вимог процесуального закону обґрунтованість підозри не може бути предметом дослідження слідчого судді, оскільки у нього відсутні повноваження для надання оцінки повноти і всебічності пред`явленої підозри, що є прерогативою суду при судовому розгляді кримінального провадження або органу досудового розслідування при вирішенні питання про закриття кримінального провадження.

З урахуванням наведених вище положень закону та встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 303-307, 369, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Мостиського ВП Яворівського ВП ГУНП у Львівській області про підозру у кримінальному провадженні №0000083, внесеному в ЄРДР 07.03.2020 року, - залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти діб з моменту її проголошення сторони можуть подати апеляцію безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала набрала законної сили «___» ______________ 2020р.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали суду оголошено учасникам справи о 09:40 год., 30.06.2020 року.