Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/162/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 185 (81, 86-1, 140) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2020 року. м. Кропивницький
Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
переглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_8 , ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 грудня 2019 року, якою у межах кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 24 лютого 2020 року включно.

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда перебуває судова справа за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України /ЄУН 404/1248/19/.

У межах даного кримінального провадження, в порядку ст. 331 КПК України, судом першої інстанції розглянуто питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 , оскільки судове провадження наразі не завершене.

Судом встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не перестали існувати.

Враховано судом тяжкість інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, яке є тяжким, умисним, корисливим, відсутність міцних соціальних зв`язків (як відсутність місця роботи, сталого заробітку), судимість у минулому.

Тож, суд прийшов до висновку про те, що обвинувачений ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, може продовжити вчиняти нові злочини, ухилятись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню.

Із судовим рішенням судді не погоджується обвинувачений ОСОБА_8 і оскаржує його в апеляційному порядку, в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу місцевого суду, застосувати щодо нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

В обґрунтування своїх вимог вказує, що судом, при продовженні йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, порушено вимоги кримінального процесуального закону, не встановлено розміру застави.

Прокурор не довів наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обмежившись загальною думкою про існування таких ризиків.

Звертає увагу, що судом постановлено ухвалу, якою перебільшено строк тримання його під вартою, а саме, замість 60 днів 62 дня тримання під вартою.

В доповненні до апеляційної скарги обвинувачений вказує: має сім`ю, дохід, ряд хронічних захворювань, ризиків впливу на хід справи немає, адже судом досліджено матеріали справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку сторони захисту, - обвинуваченого та в його інтересах адвоката, які підтримали апеляційну скаргу обвинуваченого, просили змінити щодо останнього запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги, дослідивши виділені матеріали, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню частково.

Як вбачається з матеріалів, в провадженні місцевого суду перебуває судова справа за обвинуваченням ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України /ЄУН 404/1248/19/.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Як встановлено ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При цьому, у відповідності до ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Слід враховувати вимоги статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не повинне перебувати за межами розумних строків, необхідних для вирішення провадження і забезпечення належної поведінки обвинуваченого на цей період, та його продовження, - має бути співрозмірним меті заходу, і має забезпечить виконання засад судочинства і змагального процесу відповідно до процедур гл. 18 КПК України,

Вказаних вимог кримінального процесуального закону місцевий суд дотримався.
Суд першої інстанції належно дослідив обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обґрунтовано прийшов до висновків про існування обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під вартою.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 становить майже рік; у справі триває судове провадження, провадяться судові засідання.
При цьому, слід зважати, що процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.
Зокрема, обвинуваченому пред`явлено вчинення тяжкого умисного корисливого злочину, багатоепізодного, у співучасті.

Обвинувачений у минулому багаторазово судимий, в тому числі за аналогічні корисливі злочини, /судимості не зняті й не погашені/, востаннє: вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09 серпня 2016 року.
З 31 липня 2018 року в Кіровському районному суді м. Кіровограда триває судовий розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 289 КК України.
Крім того, обвинувачений безробітний, немає сталого джерела доходу, що, беручи до уваги неодноразові судимості, свідчить на користь того, що обвинувачений схильний до асоціальної поведінки, не бажає стати на шлях виправлення, соціалізуватись у суспільстві.
Відтак, є об`єктивні підстави вважати про можливість ухилитися обвинуваченого від суду, вчинити нове кримінальне правопорушення.
Факт наявності сім`ї, хронічних захворювань (згідно із довідкою медичної частини № 14 філії ЦОЗ ДКВСУ в Кіровоградській області стан здоров`я ОСОБА_8 середньої тяжкості), - зважаючи на інші, зазначені вище обставини, уособлено, не впливає на доцільність продовження стосовно обвинуваченого обраного раніше запобіжного заходу.
Наразі матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б на даний час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою.
Разом із тим, колегія суддів вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину без застосування насильства.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Як встановлено ст. 182 КПК України, а саме ч. 5. Розмір застави визначається у таких межах: п. 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У конкретному випадку, беручи до уваги вимоги ч. 4 ст. 182 КПК України, колегія суддів вважає, що ОСОБА_8 слід визначити розмір застави сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такий розмір застави буде достатнім для забезпечення належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_8 .

Крім того, є слушними доводи апеляційної скарги обвинуваченого з приводу того, що судом, при продовженні строку тримання його під вартою, неправильно обчислено строк такого тримання.
Як встановлено ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Ухвалу про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_8 під вартою слідчим суддею постановлено 24 грудня 2019 року, і саме з цієї дати обчислюється строк дії ухвали.

Строк дії ухвали становить 60 днів, тобто, з 24 грудня 2019 року по 21 лютого 2020 року включно, а не по 24 лютого 2020 року, як помилково вказав суд.

За наведених вище обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга обвинуваченого підлягає задоволенню частково, а ухвала суду скасуванню.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 грудня 2019 року, якою у межах кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 24 лютого 2020 року включно скасувати.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Продовжити стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 21 лютого 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_8 розмір застави сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Реквізити внесення застави:

Одержувач Кропивницький апеляційний суд

Код

Банк одержувача: Держказначейська служба України м. Київ

Розрахунковий рахунок: UA 0086310

У разі внесення застави звільнити обвинуваченого ОСОБА_8 з-під варти, покласти на обвинуваченого ОСОБА_8 обов`язок: прибувати до слідчого, а також прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першою їх вимогою, не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає /перебуває/ без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, утримуватися від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження, а також обов`язок надавати можливість працівникам органу Національної поліції безперешкодно з`являтися у житло за адресою: АДРЕСА_1 , з метою контролю за поведінкою обвинуваченого.

У разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4