Постанова

Іменем України
02 липня 2020 року

м. Київ

справа № 462/8437/14-к

провадження № 51-80 км 20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу судді-доповідача Львівського апеляційного суду від 04 жовтня 2019 року.
Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 17 вересня 2019 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого Залізничного ВП ГУНП у Львівській області від 10 липня 2019 року про закриття кримінального провадження № 0000373 від 05 лютого 2014 року.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_6 оскаржила її в апеляційному порядку.
Ухвалою судді-доповідача Львівського апеляційного суду від 04 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 17 вересня 2019 року повернуто як таку, що подана після закінчення строку на апеляційне оскарження.
Вимоги, викладені у касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ставить питання про скасування ухвали судді-доповідача апеляційного суду і призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.На обґрунтування своїх вимог зазначає, що повний текст ухвали слідчого судді від 17 вересня 2019 року було оголошено лише 23 вересня 2019 року та направлено ОСОБА_6 24 вересня 2019 року. Тобто, на час оголошення резолютивної частини ухвали слідчого судді ОСОБА_6 не знала і не могла знати підстав та обґрунтувань відмови в задоволенні її скарги, а тому і не могла у п`ятиденний строк оскаржити таку ухвалу в апеляційному порядку. Таким чином, вважає, що суддя-доповідач апеляційного суду, порушуючи вимоги ст. 395 КПК України, безпідставно повернув апеляційну скаргу ОСОБА_6 .

Позиції інших учасників судового провадження
Від учасників судового провадження заперечень на касаційну скаргу адвоката ОСОБА_7 не надходило.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 , вказуючи про необґрунтованість такої касаційної скарги, заперечував щодо її задоволення.
Заслухавши суддю-доповідача, з`ясувавши позиції учасників судового провадження, перевіривши наведені в касаційній скарзі доводи та дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.
Мотиви суду
Згідно з ч. 1 ст. 433 КПК України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права.

Доводи адвоката ОСОБА_7 про порушення суддею-доповідачем апеляційного суду вимог кримінального процесуального закону під час повернення апеляційної скарги колегія суддів вважає безпідставними з огляду на таке.
Так, п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України передбачено, що апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Згідно з ч. 3 ст. 395 КПК України для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до журналу судового засідання (а. с. 26-27) 17 вересня 2019 року у присутності ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 було оголошено резолютивну частину ухвали слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова. Повний текст ухвали оголошено 23 вересня 2019 року.
При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами ст. 376 КПК України.
Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК України судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
Тобто, за змістом ст. 376 КПК України, дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження. При цьому оголошення резолютивної частини рішення жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.
Разом з тим у випадку необізнаності учасників судового провадження з мотивами прийнятого рішення зазначені обставини за їх клопотанням можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.
За таких обставин останнім днем на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 17 вересня 2019 року є 23 вересня 2019 року (робочий день).
Під час дослідження матеріалів провадження встановлено, що ОСОБА_6 з апеляційною скаргою звернулася 02 жовтня 2019 року (згідно штампа на конверті поштового відправлення), тобто поза межами строку на апеляційне оскарження.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Суддя-доповідач апеляційного суду дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_6 подана після закінчення строку на апеляційне оскарження, у скарзі не порушувалося питання про поновлення відповідного строку, а тому ухвалою від 04 жовтня 2019 року повернув апеляційну скаргу на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.
Колегія суддів погоджується з такими висновками судді-доповідача апеляційного суду.
У ході дослідження матеріалів провадження встановлено, що апеляційна скарга ОСОБА_6 не містить жодних доводів на обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження, враховуючи, що остання перебувала у судовому засіданні під час постановлення ухвали слідчим суддею та була обізнана про результат розгляду її скарги.
На переконання колегії суддів, з огляду на те, що ОСОБА_6 була присутньою під час оголошення резолютивної частини ухвали слідчого судді, в такому випадку при обчисленні строку на апеляційне оскарження відповідної ухвали підлягають застосуванню загальні положення, передбачені ст. 395 КПК України, п`ять днів з дня оголошення ухвали слідчого судді.
Такі висновки Суду узгоджуються з позицією об`єднаної палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18) щодо порядку обчислення процесуальних строків на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді у випадку проголошення її резолютивної частини.
Оскільки істотних порушень вимог кримінального процесуального закону не встановлено, касаційну скаргу адвоката ОСОБА_7 слід залишити без задоволення, а ухвалу судді-доповідача апеляційного суду без зміни.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК України, Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу судді-доповідача Львівського апеляційного суду від 04 жовтня 2019 року про повернення апеляційної скарги ОСОБА_6 залишити без зміни.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3