У Х В А Л А

04.06.2020 року м.Мостиська

справа № 448/640/20
провадження по справі № 1-кп/448/158/20
Мостиський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу суду в м.Мостиська (81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 1/9, Львівської області) кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 20.04.2020 року за №0000160, про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,-

учасники справи:
прокурорка ОСОБА_4 ,

потерпілі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

його захисник-адвокат ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

На адресу Мостиського районного суду Львівської області надійшло кримінальне провадження №0000160 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

01.06.2020 ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому засіданні прокурорка ОСОБА_4 , заявила клопотання про обрання запобіжного заходу - домашнього арешту, в нічний час доби (з 22:00 год. по 08:00 год. наступної доби), відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .. Мотивує своє клопотання тим, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, котре згідно ст.12 КК України являється кримінальним правопорушенням середньої тяжкості. Крім того вважає, що наявні ризики передбачені ст.177 КПК України, зокрема вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений ніде не працює, на утриманні неповнолітніх дітей немає, не має постійного місця праці, що свідчить про те, що такий має низькі соціально-стримуючі фактори. Покликалась і на те, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні на даний час триває, не допитано потерпілих, свідків, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений може перешкодити повному, всебічному та неупередженому проведенню судового розгляду у кримінальному провадженні шляхом незаконного впливу на свідків та потерпілих. Зазначала також, що обвинувачений ОСОБА_3 після вчинення кримінального правопорушення намагався втекти з місця його вчинення, що може свідчити про можливість ухилення останнього від покарання за вчинене кримінальне правопорушення.

Потерпілі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в підготовчому судовому засіданні підтримали доводи прокурорки.

Сторона захисту, зокрема обвинувачений ОСОБА_3 , і його захисник-адвокат ОСОБА_7 , у підготовчому судовому засіданні заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просили скасувати запобіжний захід, обраний відносно обвинуваченого, подавши про це відповідно письмове клопотання. Вважають, що ризики наведені прокуроркою ОСОБА_4 , є надуманим та такі належними і допустимими доказами не підтверджені.

Суд вивчивши матеріали, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст.177 КПК України.

Згідно з ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, перелік яких надано у зазначеній статті.

Згідно п.4 ч.1 ст.176 КПК України одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При вирішені питання про обрання запобіжного заходу - домашнього арешту суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчинені якого він обвинувачується (до п`яти років позбавлення волі); вік та стан здоров`я (особа молодого віку, офіційно не працевлаштований), відсутність міцних соціальних зв`язків.

Також, є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 буде переховуватися від суду, оскільки вчинив середньої тяжкості кримінальне правопорушення, намагався втекти з місця вчинення такого, тому наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку може бути визнаним, як менш небезпечними, ніж покарання та процедура його відбування.

Обвинувачений ОСОБА_3 офіційно не працевлаштований, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

У зв`язку з наведеним, є всі підстави вважати що вищезазначені обставини обґрунтовано викладені прокуроркою ОСОБА_4 про те, що обвинувачений може ухилитися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

У кримінальному провадженні не допитані потерпілі, свідки, у зв`язку з чим суд доходить до висновку про наявність ризику незаконного впливу на таких або перешкоджанню кримінального провадження іншим чином.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про доцільність обрання запобіжного заходу - домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_3 на строк 2 місяці, у нічний час доби, зокрема з 22:00 год. до 08:00 год. наступної доби.

Відповідно до рішень ЄСПЛ наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами «поза розумним сумнівом».

Кримінально-процесуальний кодекс покладає обов`язок на сторону обвинувачення довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому суд враховує, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є винятковим, але жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Іншим чином неможливо запобігти вищевказаним ризикам та не можливо гарантувати належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного і органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Суд вважає за необхідне зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду, а також виконувати наступні обов`язки: - не залишати житло за місцем постійного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22:00 год. до 08:00 год., наступної доби; - не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду; - повідомляти суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи.

Щодо строку дії такого виду запобіжного заходу як домашній арешт відповідно до вимог ч. 6 ст. 181 КПК України суд зазначає про те, що сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. Обмеження щодо застосування такого виду запобіжного заходу під час судового провадження КПК не містить.

Відповідно до ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Щодо клопотання сторони захисту про скасування запобіжного заходу домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , то з даного приводу слід зазначити наступне.
Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з його обмеженням права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Мостиського районного суду від 22.04.2020 року щодо ОСОБА_3 обрано запобіжний захід - домашній арешт, із строком дії такого до 22.06.2020 року включно.

Разом з тим, 01.06.2020 року кримінальне провадженні відносно ОСОБА_3 , з обвинувальним актом надійшло на адресу Мостиського районного суду Львівської області, яке в подальшому було призначено до підготовчого судового засідання на 04.06.2020 року.

Оскільки у підготовчому судовому засіданні задоволено клопотання прокурорки ОСОБА_4 , та обрано щодо обвинуваченого ОСОБА_8 , запобіжний захід домашній арешт, тому подане стороною захисту клопотання щодо скасування вищевказаного запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 відповідно задоволенню не підлягає, з наведених вище підстав.

Таким чином, суд приходить до переконання, що в підготовчому судовому засіданні обвинуваченим та його захисником не доведено, що запобіжний захід - домашній арешт підлягає скасуванні, за наведених стороною захисту мотивів, що були зазначені в клопотанні.

З огляду на вищевикладене, клопотання прокурори ОСОБА_4 , про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу домашнього арешту, підлягає задоволенню, а клопотання сторони захисту щодо скасування вищевказаного запобіжного заходу, - задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 181, 194, 314, 315, 369-372, 376 КПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_7 , поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 , про скасування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, - відмовити.
Клопотання прокурорки ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу - домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 , - задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , домашній арешт, строком на 2 (два) місяці.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- заборонити залишати житло за місцем постійного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22:00 год. до 08:00 год., наступної доби;

- не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи;

Строк дії даної ухвали встановити з 04.06.2020 року і до 03.08.2020 року включно.
Виконання ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити співробітникам Старосамбірського ВП Самбірського ВП ГУНП у Львівській області.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за їх поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вони перебувають, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобов`язань.

Порушення умов домашнього арешту має наслідком застосування грошового стягнення чи застосування більш суворішого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали в частині обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на Городоцьку місцеву прокуратуру Львівської області.

Ознайомити та вручити обвинуваченому ОСОБА_3 під розписку копію ухвали про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали суду оголошено учасникам кримінального провадження 09.06.2020 року о 16.55 год.