УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про задоволення скарги

13 січня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою, в якій просить скасувати постанову слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року.
Скаргу обґрунтовує тим, що 22 липня 2019 року близько 23 години 00 хвилин він знаходився в квартирі за місцем свого фактичного проживання. В цей час його автомобіль «Сітроен С5», д.н.з. НОМЕР_1 , був припаркований біля під`їзду будинку, в якому він проживає. Приблизно о 23 годині 55 хвилин він почув гучний звук на вулиці. Виглянувши у вікно, він побачив двох чоловіків, які щось робили біля коліс його автомобіля. Одним з них є мешканець квартири АДРЕСА_1 , інший хлопець на ім`я ОСОБА_5 , який також проживає у даному будинку. Він вибіг до автомобіля. Побачивши його, хлопці швидко пішли до третього під`їзду. Він оглянув колеса автомобіля та виявив, що вони спущені. Він наздогнав чоловіків біля входу в третій під`їзд. На його запитання, чому вони пошкодили автомобіль, відповіли нецензурною лайкою та погрозами фізичної розправи на його адресу. При спілкуванні з вказаними особами він відчув від них сильних запах алкоголю. Крім того, вони поводили себе агресивно і неадекватно, виглядали збудженими, розмовляли надто голосно, намагалися кинутися на нього, нанести удари. Йому вдалося ухилитися від їхніх нападів. Після цього він викликав поліцію, якій надав свої пояснення.
24 липня 2019 року ним подана заява про вчинення кримінального правопорушення до ГУНП в Черкаській області. 10 серпня 2019 року було розпочато кримінальне провадження №0004445, в якому його визнано потерпілим.
В ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні було проведено товарознавчу експертизу та отримано висновок експерта №8-000590 від 24 вересня 2019 року, згідно якого, ринкова вартість трьох автомобільних шин марки «Michelin» x-pilot primacy xse 215/55/r16 93w та одної автомобільної шини марки «Michelin» x-ice north 215/55 k19 97 extra load, вилучених в ході проведення огляду від 28 серпня 2019 року, станом на 09 вересня 2019 року могла становити 2384 гривні 87 копійок.
14 грудня 2019 року слідчим СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 була винесена постанова про закриття кримінального провадження за вказаним фактом у зв`язку з тим, що даним кримінальним правопорушення не спричинено матеріальних збитків на суму, яка в 250 і більше разів перевищувала б неоподатковуваний мінімум доходів громадян, а тому відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України.
З вказаною постановою він не згоден та вважає її передчасною.
Так, він є малозабезпеченою особою, яка за весь 2019 року не отримала жодного доходу, що підтверджується відомостями з державного реєстру фізичних осіб платників податків, довідкою про доходи №30 0714 та довідкою Департаменту соціальної політики від 27 вересня 2019 року №2894/28-5/2-1. Крім того, на його утриманні знаходиться матір похилого віку, яка потребує постійного догляду за нею та лікування, а тому не має змоги відновити пошкоджені шини на своєму автомобілі до придатного для їх використання стану або придбати нові. Шкода у великих розмірах ознака оціночна. Вирішення питання про те, чи є заподіяна шкода великою, вирішується у кожному конкретному випадку з врахуванням усіх обставин справи (вартості майна, обсягу, кількості предметів, значущості його для власника, матеріального становища потерпілого). Однак, слідчим при винесенні оскарженої постанови зазначені обставини не прийняті до уваги, що призвело до неправильного визначення розміру завданої йому шкоди.
Крім того, під час проведення досудового розслідування не було встановлено реального механізму пошкодження автомобільних шин на його автомобілі шляхом призначення трасологічної експертизи, та предмету, за допомогою якого відбувалося таке пошкодження.
Вважає, що досудовим слідством проведені не всі можливі слідчі дії, в зв`язку з чим оскаржена постанова винесена слідчим передчасно.
Постанову про закриття кримінального провадження від 14 грудня 2019 року він отримав 19 грудня 2019 року, а отже десятиденний строк на її оскарження пропущений не був.
В зв`язку з викладеним, скаржник звернувся до слідчого судді з вказаною скаргою.
Скаржник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, звернувся з заявою, в якій просить слідчого суддю розгляд скарги проводити без його участі, скаргу підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити.
Слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, матеріали кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, не надав. Звернувся до слідчого судді з заявою, в якій просить розгляд скарги проводити без його участі, проти задоволення скарги не заперечує.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України, розгляд клопотання здійснюється без фіксування за допомогою технічних засобів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.
Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності;
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно матеріалів скарги, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0004445 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 серпня 2019 року за фабулою: «25 липня 2019 року до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області звернувся ОСОБА_3 з повідомленням про те, що 23 липня 2019 року близько 00 годин 00 хвилин в АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 та ще одна невідома особа спустили праве заднє колесо на його автомобілі «Сітроен С5», д.н.з. НОМЕР_2 , та погрожували йому нецензурною лайкою та фізичною розправою» - правова кваліфікація ч.1 ст.194 КК України.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_7 визнаний потерпілим.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
14 грудня 2019 року слідчим СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження, якою, на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, вирішено: кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004445 від 10 серпня 2019 року, закрити у зв`язку з відсутністю складу злочину, передбаченого ч.1 ст.194 КК України.
Відповідно до ч.4 ст.284 КПК України, про закриття кримінального провадження слідчий, прокурор приймає постанову, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно п.4 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого про закриття кримінального провадження.
Як вбачається з постанови слідчого від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження, підставою для закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004445 від 10 серпня 2019 року за ч.1 ст.194 КК України, слідчий зазначає відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
Поняття «діяння» визначається такою сукупністю ознак: діяння повинне бути суспільно небезпечним і протиправним, конкретним, свідомим і вольовим актом поведінки людини.
Отже, діяння є поведінкою конкретної людини, в зв`язку з чим, слідчий, приймаючи рішення про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, зобов`язаний зазначити особу, в діянні якої відсутній склад кримінального правопорушення.
Однак, у постанові слідчого від 14 грудня 2019 року, особу, в діянні якої, слідчий встановив відсутність складу кримінального правопорушення, не зазначено.
Відповідно до ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 рішення у справі «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки, як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь -який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.
Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Постанова про закриття кримінального провадження має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.
Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, яка подала таку заяву.
Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно до ч.1 ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч.2 ст.93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, у постанові про закриття кримінального провадження слідчий зобов`язаний обґрунтувати свої доводи доказами, які отримані безпосередньо під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
В постанові від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року, слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 зазначає, що слідчим було надано доручення, в порядку ст.40 КПК України, для отримання відомостей, що мають значення для досудового розслідування та перевірки наявних відомостей, та було отримано відповідь рапортом о/у ВКП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 щодо здійснення комплексу оперативно-розшукових дій, по встановленню ймовірних свідків, але встановити свідків даної події не представилося можливим, відпрацьовано прилеглу до місця події територію з метою встановлення камер відеоспостереження, проте інформації, яка б становила оперативний інтерес, не виявлено.
Однак, будь-яких доказів вчинення оперативним працівником вказаних дій, а також проведення слідчим слідчих та процесуальних дій, які направлені на встановлення осіб, які пошкодили шини на автомобілі скаржника, слідчим не надано та у постанові не зазначено.
Також, слідчим, крім наявності в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, не досліджувалося питання щодо наявності у діях осіб, про яких повідомив ОСОБА_3 , ознак інших кримінальних правопорушень, з врахуванням показів потерпілого про те, що вказані особи висловлювалися у його бік нецензурною лайкою та погрожували фізичною розправою, які в поєднанні пошкодженням майна потерпілого, можуть бути кваліфіковані за ст.296 КК України.
При цьому, слідчий суддя погоджується з висновками слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , які зазначені у оскарженій постанові, про те, що діями осіб, які зазначені потерпілим ОСОБА_3 , не заподіяна шкода у великих розмірах, що за умови повного, всебічного та об`єктивного проведення досудового розслідування кримінального провадження є підставою для закриття кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.284 КПК України.
Однак, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004445 від 10 серпня 2019 року, проведене з порушенням вимог ст.9 КПК України, а прийняте за його результатами рішення про закриття кримінального провадження, є передчасним.
Відповідно до диспозиції ч.1 ст.194 КК України, кримінальна відповідальність за вказаною частиною статті настає у разі умисного знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах, тобто, згідно п.3 примітки ст.185 КК України, у статтях 185-191, 194 цього Кодексу, на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину.
Відповідно до п.2 примітки ст.185 КК України, у статтях 185, 186, 189 та 190 цього Кодексу значна шкода визначається із врахуванням матеріального становища потерпілого та якщо йому спричинені збитки на суму від ста до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Таким чином, матеріальне становище потерпілого у кримінальному провадженні враховується виключно для встановлення завдання кримінальним правопорушення значної шкоди та не може бути враховане при визначені вчинення кримінального правопорушення у великих розмірах.
У п.3 примітках ст.185 КК України, чітко визначена нижня межа розміру шкоди, яка завдана у великих розмірах, яка встановлена на рівні більше 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, та не може бути зменшена, на підставі врахування матеріального становища потерпілого.
Враховуючи викладене, слідчий суддя не приймає до уваги доводи скаржника про те, що шкода у великих розмірах, передбачена ч.1 ст.194 КК України, є оціночною та при її визначенні має бути враховане матеріальне становище потерпілого.
Відповідно до ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначив, що процесуальне рішення про закриття кримінального провадження має істотне значення для кримінального провадження, слідчі судді при розгляді скарги на відповідні постанови з`ясовують питання дотримання вимог щодо всебічності та повноти дослідження, оскільки така неповнота може призвести до прийняття необґрунтованого рішення про закриття кримінального провадження.
Враховуючи важливість інституту закриття кримінального провадження для належної реалізації прав осіб, пов`язаних з вчиненням кримінального правопорушення, ухвали слідчих суддів, за результатами розгляду скарги на постанову про закриття кримінального провадження, мають містити відповіді на всі доводи скаржника, які зумовили звернення останнього до слідчого судді.
Європейський суд з прав людини у рішенні Бєлоусов проти України зазначив: «мінімальні стандарти ефективності, визначені практикою Суду, включають в себе вимоги, що розслідування має бути ретельним, незалежним, безстороннім та підконтрольним громадськості, а також, що компетентні органи влади повинні діяти зі зразковою ретельністю і оперативністю». («Алексахін проти України» п.55)
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року, є обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Керуючись ст. ст.2, 8, 9, 303, 304, 306, 307 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року, - задовольнити.
Постанову слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №0004445 від 10 серпня 2019 року, - скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1