Справа № 357/1910/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2020 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна (посвідчення НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ),
У С Т А Н О В И В:
До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого БЦ ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалам кримінального провадження за № 0000686 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені за ознаками кримінального правопорушення 19.02.2020 року, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

З клопотання вбачається, що 19 лютого 2020 року до Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області надійшов рапорт від інспектора взводу ТОР БПП в м. Біла Церква УПП в Київській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про те, що під час несення служби 19.02.2020 року о 10 год. 40 хв. у складі екіпажу комета 2 під час відпрацювання в м. Біла церква Київської області було зупинено автомобіль марки «Фольцваген» д.н.з. НОМЕР_2 . під час перевірки документів, а саме посвідчення водія НОМЕР_1 на імя ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останні були відсутні у інформаційній системі « НАІС» та «АРМОР».

Відомості по даному факту були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000686 від 19.02.2020 року - розпочато досудове розслідування.

19 лютого 2020 року під час виїзду на місце події, по факту повідомлення про виявлення підроблених документів, зареєстрованого в ЄО №5357 від 19.02.2020 року, при огляді було вилучено посвідчення на ім`я ОСОБА_4 НОМЕР_1 з ознаками підробки.У ході огляду посвідчення водія НОМЕР_1 було вилучено до спеціального пакету №INZ2027590, який було герметично заклеєні.

Таким чином, на думку слідчого, вказане посвідчення може містити ознаки підробки, а тому виникає необхідність у залученні судового експерта.

Слідчий Білоцерківського ВПГУНП в Київській області ОСОБА_3 до суду на розгляд клопотання не з`явилась. Про день та час розгляду була повідомлена належним чином. До слідчого судді надала заяву, в якій просить розглядати клопотання у її відсутність та підтримала клопотання за вище викладених обставин, просила його задовольнити в повному обсязі.

Власник майна про день час та розгляд клопотання повідомлений належним чином, в справі міститься зава про розгляд справи без його участі.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Вказані підстави необхідно диференціювати залежно від мети застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Як вбачається з матеріалів клопотання, оригінал довідки вже визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження, а тому слідчий суддя виключає можливість його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтере су суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності [6; 7; 8; 9; 10]

Як вбачається з матеріалів провадження слідчий ОСОБА_3 звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна зазначила, що метою накладення арешту на майно є запобігання можливості пошкодження посвідчення, псування, знищення, перетворення, відчуження, та для проведення ряду відповідних експертиз для встановлення об`єктивної істини в кримінальному провадженні.

Враховуючи те що ОСОБА_4 добровільно надано посвідчення водія НОМЕР_1 для долучення його до матеріалів кримінального провадження, про що свідчить постанова від 19.02.2020 року про визнання речовим доказом та передачу його на зберігання, дане посвідчення визнане речовим доказом та зберігається при матеріалах кримінального провадження, а тому в задоволені клопотання слідчого про накладення арешту слід відмовити оскільки відпала необхідність.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1