Справа № 464/50/16-к
пр.№ 1-кп/464/94/20
04 червня 2020 року м.Львів
Сихівський районний суд м.Львова
головуючий суддя ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, зареєстрованого - АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , -
обинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.2 ст.353 КК України, -
сторони кримінального провадження з боку:
обвинувачення - прокурор ОСОБА_4 ;
захисту: обвинувачений ОСОБА_3 та захисник КінашЗ.Ф..;
учасник провадження - потерпіла ОСОБА_5 , -
з участю: прокурора та захисника, -
в с т а н о в и в :
у провадженні суду знаходиться вищезазначене кримінальне провадження.
Ухвалою суду від 10.01.20. постановлено залучити захисника для здійснення захисту за призначенням обвинуваченому під час судового провадження з дорученням Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Львівській області призначити такого для захисту інтересів ОСОБА_3 .
Відповідно до доручення РЦ НБВПД у Львівській області від 17.02.20. захист обвинуваченого у даному кримінальному провадженні здійснює адвокат ОСОБА_6 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 596, видане 08.11..96. Львівською КДКА).
У судовому засіданні прокурор просив суд порушити перед органом, який уповноважений притягати до дисциплінарної відповідальності адвокатів, питання щодо застосування до захисника ОСОБА_6 відповідних заходів реагування. В обґрунтування клопотання покликається на те, що в діях зазначеного захисника вбачається грубе порушення вимог Кримінального процесуального кодексу України, які регламентують діяльність захисника, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки він двічі не з`явився у судове засідання, хоча про дату, час та місце проведення таких був повідомлений належним чином, відтак не виконує належним чином взяті на себе зобов`язання щодо захисту обвинуваченого, що, в свою чергу, тягне порушення прав учасників процесу на справедливий розгляд кримінального провадження та негативно впливає на розумні строки його розгляду.
Заслухавши думку учасників процесу та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку з огляду на таке.
Як вбачається із матеріалів справи, у судових засіданнях 25 березня та 28 квітня 2020 року по даному кримінальному провадженню продовжувалась перерва у зв`язку із неявкою захисника ОСОБА_6 , хоча про дату, час та місце проведення таких останній був заздалегідь повідомлений як особисто під розписку 21.02.20. на 25.03.20. (дата була визначена в судовому засіданні), так і засобами мобільного зв*язку секретаря судового засідання ОСОБА_2 31.03.20. о 15.36 год. на 28.04.20., про що складено телефонограму від 31.03.20. та зафіксовано скріншотом з мобільного телефону останнього про тривалість розмови 0 хв. 43 сек., що підтверджується наявними в матеріалах провадження зазначеними документами.
Зі слів обвинуваченого у судовому засіданні 28.04.20., ОСОБА_7 також ним повідомлявся про розгляд справи, зокрема ОСОБА_3 зазначив, що останній раз спілкувався два тижні тому з захисником, писав йому на «вайбер» та «вацап», однак повідомлення захисник від нього не відкривав, а 02.04.20. після отримання смс-повідомлення суду про судове засідання о 21:51 год. одразу чи наступного дня подзвонив до захисника, і вони спілкувались.
Захисник ОСОБА_6 зазначив, що у судове засідання 25.03.20. не з*явився у зв*язку із введенням карантину, що є загально відомим, і подавати заяву на адресу суду не вважав за потрібне; щодо судового засідання 28.04.20., то його ніхто не повідомляв про таке, складена телефонограма жодного значення не має і нічого не підтверджує, адже секретар міг сказати: «Привіт Вася», хоча на запитання суду захисник повідомив, що у провадженні судді ОСОБА_1 відсутні справи, в яких би він приймав участь, і секретар судового засідання ОСОБА_2 не є його другом. Вважає, що суд повинен був повідомляти його про розгляд справи смс-повідомленнями.
Відтак захисник жодного разу не повідомив суд про причини своїх неявок у судові засідання, що є його обов*язком, а в подальшому такі не підтвердив поважністю, адже в першому випадку під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), продовження процесуальних строків у КПК України не передбачено й з урахуванням того, що на даний час карантин триває; а в другому дії секретаря судового засідання відповідають вимогам ч.1 ст.135 КПК України, що також викладено у постанові Верховного Суду від 30.01.20. у справі № 9901/365/19.
Крім того захисник ОСОБА_6 , не повідомляючи суд про причини неявки, виявляє зневагу не тільки до суду, а й до учасників провадження, оскільки у зв*язку з очікуванням на захисника судове засідання: 25.03.20., яке призначалось на 11 годину, було розпочато лише об 11.38 год.; а 28.04.20., яке призначалося на 14 годину, - о 14.21 год.
Підзахисний обвинувачений ОСОБА_3 від захисника ОСОБА_6 не відмовляється, не згідний на проведення судового засідання без участі свого захисника.
Також під час судового засідання захисником ОСОБА_7 порушувався його порядок, головуючий з цього приводу робив останньому зауваження; на адресу головуючого захисник висловлював різного роду зауваження, зокрема з перекручуванням слів, щодо незнання законодавства «мені дивна Ваша ситуація, коли Ви, Ваша честь, не знаєте, яке є законодавство з приводу відкладення чи невідкладення судового розгляду…, що викликає сумніви щодо упередження щодо мене…», коли питання до прокурора стосувалося чи передбачене зупинення процесуальних строків під час карантину в кримінальному процесі.
Згідно з ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частиною першою ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до ч.2 ст.47 КПК України захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).
Законом України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Відповідно п.2 ст.11 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний надавати правову допомогу клієнтам, здійснювати їх захист та представництво компетентно і добросовісно. Згідно зі ст.43 тих же Правил адвокат, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.
Положеннями ст.44 Правил адвокатської етики визначено, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
У відповідності до положень ч.1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Разом з тим, постійні відкладення розгляду справи через безпідставні неявки захисника обвинуваченого ОСОБА_6 , не сприяють виконанню цього принципу.
Тому суд вважає, що такі дії адвоката та його поведінка направлені на умисне затягування розгляду кримінального провадження, вказують на порушення Правил адвокатської етики і є дисциплінарним проступком, за вчинення якого адвокат піддається дисциплінарній відповідальності.
У відповідності до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.
За таких обставин, враховуючи заявлене прокурором клопотання та задля недопущення оголошення безпідставних перерв у судових засіданнях під час розгляду кримінального провадження у зв`язку з неявкою адвоката, суд вважає необхідним порушити перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, де адвокат ОСОБА_6 обліковується, питання про вирішення належної процесуальної поведінки останнього у цьому кримінальному провадженні.
На підставі ст.ст.21, 33 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» та керуючись ст.ст.47, 372, 532 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
звернутись до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежну процесуальної поведінку під час виконання своїх професійних обов`язків адвоката ОСОБА_6 .
Копію ухвали направити до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для прийняття рішення.
Про прийняте рішення та вжиті заходи повідомити Сихівський районний суд м.Львова у встановлений законом строк.
Ухвала набирає законної сили негайно після постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1