Справа № 527/148/20
провадження № 1-кп/527/95/20
УХВАЛА
іменем України

12 лютого 2020 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря
судових засідань - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине кримінальне провадження № 0000680, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.10.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
24 січня 2020 року до Глобинського районного суду Полтавської області від Кобеляцької місцевої прокуратури надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Під час підготовчого судового засідання встановлено, що кримінальне провадження підсудне Глобинському районному суду Полтавської області.

Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч.3 ст. 314 КПК України не встановлено.

Обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до вимог ст. ст. 109, 291 КПК України.

Вислухавши прокурора, захисника та обвинуваченого, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

В підготовчому засіданні погоджено дату судового розгляду, а саме 27 лютого 2020 року.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки термін дії обраного слідчим суддею Глобинського районного суду Полтавської області 29.12.2019 запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 закінчується 26 лютого 2020 року. На даний час наявні ризики вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній ґрунтовно обвинувачується у незаконному заволодінні транспортного засобу, ризик можливості переховування ОСОБА_5 від суду, оскільки він притягується до кримінальної відповідальності за вчинення злочину середньої тяжкості, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, вчиненого під час іспитового строку, що не виключає факт його переховування в разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, офіційного місця роботи немає, також наявні свідки які вказують, що ОСОБА_5 висловлював намір переховуватись від органу досудового розслідування. Існує також ризик незаконно впливу ОСОБА_5 на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки в ході досудового розслідування встановлено свідків вказаного злочину, які своїми показами викривають злочинну діяльність ОСОБА_5 , тому маються вагомі підстави вважати що останній з метою уникнення справедливого покарання за злочин в якому він обґрунтовано підозрюється, може вчиняти дії фізичного чи морального тиску на свідків, з метою зміни їх показань на сторону захисту.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на те, що ризик незаконного впливу на свідків є лише припущенням, оскільки ніяких заяв від свідків не надходило, злочин у якому обвинувачується ОСОБА_5 є злочином середньої тяжкості.
Обвинувачений в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу, посилаючись на те, що він не несе ніякої загрози для потерпілого та свідків.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою визначається судом з урахуванням обставин, викладених в ст.ст.177, 178 КПК України.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені частиною першої цієї статті.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 , є раніше судимою особою, обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості в період іспитового строку, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 5 років, не одружений, дітей на утриманні не має, не працює.
Крім того, судом встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопрушення, оскільки ОСОБА_5 є особою раніше судимою та обвинувачується у вчиненні злочину в період іспитового строку, офіційного місця роботи та міцних соціальних зв`язків немає, розгляд кримінального провадження на даний час судом не розпочато, не проведено допит потерпілого та свідків по кримінальному провадженню, тому останній може незаконно впливати на них.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, доведеним прокурором та про необхідність та доцільність обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 314-316 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України призначити до судового розгляду на 14 год. 00 хв. 27 лютого 2020 року.
Справу розглядати у відкритому судовому засіданні.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 закінчується 12 квітня 2020 року.
Одночасно визначити ОСОБА_5 розмір застави в межах 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 21020 грн.
Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент на протязі дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання,
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвалу може бути оскарженно до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.
Проголошення повного тексту ухвали відбулося о 13:00 год. 13 лютого 2020 року.

Суддя ОСОБА_1