ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5485/20
провадження № 1-кп/753/1143/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" квітня 2020 р. м. Київ
Дарницький районний суд м. Києва у складі :
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 10.01.2019 р. за звинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підсудний Дарницькому районному суду м. Києва та підстав для закриття чи зупинення провадження немає. Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження відносно усіх обвинувачених строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Захисники не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували з мотивів безпідставності та необґрунтованості заявленого прокурором клопотання.
Обвинувачені підтримали своїх захисників.
Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.
Кримінальне провадження за обвинувальним актом підсудне Дарницькому районному суду м. Києва.
Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження не має.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливили призначення до судового розгляду, не встановлені, відтак суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого суд керується наступним.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України запобіжний захід тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден из більш м яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.
Вислухавши позиції учасників судового провадження, суд оцінив в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачуються обвинувачені, який відповідно до ч. 4 ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину; тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винуватими у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, розмір матеріальної шкоди, спричиненої злочином. Судом також враховується, що обвинувачений ОСОБА_6 раніше судимий за скоєння умисного тяжкого, корисливого злочину, обвинувачена ОСОБА_7 також неодноразово судима за скоєння умисних корисливих злочинів, а обвинувачений ОСОБА_8 притягнений до кримінальної відповідальності Броварською місцевою прокуратурою Київської області за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України. Таким чином, зазначені обставини в їх сукупності обумовлюють наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть переховуватись від суду або вчинити інші кримінальні правопорушення.
Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про необхідність продовження відносно обвинувачених строку дії запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою».
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях вказував на необхідність обговорення можливості обрання альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою, враховуючи тяжкість інкримінованого обвинуваченому злочину, характеристику особи обвинуваченого, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
На підставі вимог ч. 3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою» зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Окрім того, обвинуваченим підлягають роз`ясненню обов`язки, передбачені ст.ст. 182, 194 КПК України, які будуть покладені на них у разі внесення застави та наслідки їх невиконання.
Відповідно до п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України - розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи наведені обставини та тяжкість злочину, у скоєнні якого обвинувачується обвинувачені, а також відомості про їх особу, суд вважає можливим визначити обвинуваченим заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 168 160 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177- 178, 182, 183, 184, 194, 196, 197, 199, 314, 315 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 10.01.2019 р. за звинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва: м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13, яке відбудеться 27.04.2020 р. о 13-00 год.

Продовжити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 строк дії запобіжного заходу у виді «тримання під вартою» строком на 60 днів з дня винесення ухвали, а саме до 31 травня 2020 р. включно.
Визначити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 у даному кримінальному провадженні у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 168160 / сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят/ гривень та негайно звільнити ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 з -під варти, якщо протягом дії цієї ухвали обвинуваченими або заставодавцями буде внесено заставу на спеціальний депозитний рахунок (Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві, , банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, рахунок № UA1012089).
Копію ухвали направити для виконання начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 7 днів.

Головуючий суддя ОСОБА_1