Тернівський районний суд міста Кривого Рогу
Дніпропетровської області
Справа № 215/5579/19
Провадження 1-кп/215/307/20
У Х В А Л А

29 січня 2020 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін та інших учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду №2 в м. Кривому Розі клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , заявлене в межах кримінального провадження № 0000993 від 23.06.2019 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

та клопотання захисника ОСОБА_4 ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 307 КК України, за ознаками незаконного придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, вчиненого повторно, особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 309 КК України.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.12.2019 року відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, по 31.01.2020 року включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Клопотання мотивовано тим, що на даний час наявні ризики, передбачені у п.п. 1, 5 ч. 1

ст. 177 КПК України. Зокрема, обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки він не має постійного місця роботи, не має осіб на утриманні, та міцних соціальних зв`язків у місті

Кривому Розі, які б могли стримати його не покидати межі міста або території України. Крім того, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше був неодноразово засуджений за вчинення умисних злочинів в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та злочинів проти власності, вчиняв нові умисні злочини під час іспитового строку та умовно-дострокового звільнення, що свідчить про стійку кримінальну соціалізацію обвинуваченого та небажання стати на шлях виправлення. Також прокурор просив врахувати тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, що свідчить про можливе виникнення у нього бажання переховуватися від суду.

Захисник ОСОБА_4 ОСОБА_5 , заперечувала проти клопотання прокурора, та заявила клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. В обґрунтування заявленого клопотання зазначила, що ризики, визначені

у п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на даний час не існують. Її підзахисний не має наміру ухилятися від явки до суду, він проживає разом із дружиною, яка перебуває на його утриманні, має батьків похилого віку. Вказане підтверджує існування у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків. Наявність судимостей не може свідчити про те, що її підзахисний вчинить новий корисливий злочин.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора та підтримав клопотання свого захисника.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, якими обґрунтовуються клопотання прокурора та захисника обвинуваченого, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 178 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно правових позицій Європейського суду з прав людини, викладеними за розглянутими справами: «Шалімов проти України», «Боротюк проти України», «Харченко проти України», слідує, що продовження утримання під вартою може бути виправданим по тій чи іншій справі лише при наявності специфічних ознак того, що цього вимагають справжні вимоги публічного інтересу, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, мають перевагу над правилом поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається прокурор у судовому засіданні, судом з`ясовано, що наведені у обвинувальному акті та у клопотанні обставини свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обставини, на які минулого разу посилався суд при продовженні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися. Зокрема, ОСОБА_4 обвинувачується в тяжкому злочині, за який законом передбачено покарання більш ніж 5 років позбавлення волі, обвинувачений офіційно не працює, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та злочинів проти власності, та зважаючи на значну суспільну небезпеку злочину, у скоєнні якого він обвинувачується, обвинувачений може продовжити злочинну діяльність, та є підвищена ймовірність невиконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків явки до суду.

Суд вважає що на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На думку суду в даному випадку інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи та недоторканості, гарантованих ст. 29 Конституції України, а ухвала суду є законодавчо встановленим рішенням щодо тримання особи під вартою.

Оскільки судове провадження не завершено до спливу строку тримання під вартою та враховуючи те, що визначені ст. 177 КПК України ризики, котрі були підставами для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час розгляду кримінального провадження не відпали, а тому відсутні підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який, та слід продовжити йому строк тримання під вартою на строк, що не перевищує двох місяців.

З огляду на викладене, відсутні підстави для задоволення клопотання захисника щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому з тримання під вартою на більш м`який.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 350 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Обраний стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити по

28 березня 2020 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: ГУДКСУ в м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0017442, призначення платежу: за кого (ПІП) та номер справи).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки з моменту звільнення з-під варти:

- не відлучатися з м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором, судом;

- здати на зберігання слідчому, прокурору, суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається строком дії цієї ухвали.

У разі невиконання обвинуваченим своїх обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до державного бюджету.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом семи днів з дня проголошення в частині обрання запобіжного заходу.

Суддя: