ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 642/3202/19 Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/280/20 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_7 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 17 травня 2019 року в частині повернення прокурору обвинувального акту стосовно ОСОБА_8 ,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою, продовжено обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в ДУ Харківській слідчий ізолятор №27 до 15.07.2019р. та визначено суму застави у розмірі 76840,00грн.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, повернуто прокурору, який склав обвинувальний акт, для усунення протягом розумного строку вказаних в ухвалі суду недоліків.
Обґрунтовуючи прийняте рішення, суд першої інстанції зазначив, що слідчий Холодногірського ПВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 проводила досудове розслідування за кримінальним правопорушенням, яке відноситься до юрисдикції Київського ВП ГУ НП в Харківській області , при цьому прокурором не визначалась інша підслідність, а спір про підслідність не вирішувався керівником органу прокуратури вищого рівня. Крім того, прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 був затверджений даний обвинувальний акт без встановлення підслідності.
В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду першої інстанції скасувати у зв`язку з істотним порушенням кримінального процесуального закону та повернути обвинувальний акт до суду першої інстанції на новий розгляд.
В обґрунтування своєї вимоги апелянт вказує на те, що обвинувальний акт складений та затверджений прокурором з дотриманням всіх вимог, передбачених кримінальним процесуальним законом, у тому числі вимог п.5 ч.2 ст.291 КПК України. Зазначив, що суд повертаючи обвинувальний акт, вийшов за межі своїх повноважень, передбачених ст. 314 КПК України, оскільки під час підготовчого судового засідання почав самостійно без учасників судового процесу досліджувати фактичні обставини кримінального провадження, доказування яких передбачене ст. 91 КПК України, а саме, встановлювати місце вчинення кримінального правопорушення та підслідність проведення досудового розслідування відповідним правоохоронним органом, що не може бути предметом розгляду під час підготовчого судового провадження.
Заслухавши доповідь головуючого судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, думку обвинуваченого та його захисника, які заперечували проти її задоволення, колегія суддів, дослідивши матеріали провадження та перевіривши ухвалу, з дотриманням норм ст. 404 КПК України, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Переглядаючи оскаржувану ухвалу в межах апеляційної скарги прокурора, колегія суддів погоджується з обґрунтованістю її доводів щодо відповідності обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України, в тому числі вимог передбачених п.5 ч. 2 цієї статті. Зазначені обставини підтверджуються змістом обвинувального акту, який за своєю структурою має чітко визначені частини, а саме стосовно формулювання обвинувачення (а.с.5-6), фактичних обставин злочину, що інкримінується обвинуваченому, і які прокурор вважає встановленими (арк. 3-4), а також правову кваліфікацію цих злочинів з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (арк. 6).
Питання щодо підслідності кримінального провадження напряму, в цьому конкретному випадку, не свідчить про порушення правил підсудності, оскільки згідно відомостей обвинувального акту злочини, що інкримінуються ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 307 КК України, вчинювались на території Київського району м. Харкова за адресою: вул. Академіка Проскури, 3-Б, м. Харків.
При цьому, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції на те, що лише порушення правил підсудності, а не підслідності справи, передбачено як безумовна підстава для скасування вироку, згідно п.6 ч. 2 ст. 412 КПК України.
Поряд з цим належить врахувати, що питання порушення підслідності, якщо вони впливають на належність та допустимість доказів, вирішуються судом під час судового розгляду з дотриманням вимог, передбачених ст. ст. 85 (належність доказів), 86 (допустимість доказів), 87 (недопустимість доказів, отриманих внаслідок істотного порушення прав та свобод людини), 88 (недопустимість доказів та відомостей, які стосуються особи підозрюваного, обвинуваченого), 89 (визнання доказів недопустимими), 94 (оцінка доказів) КПК України.
Вирішення цих питань під час підготовчого судового засідання не передбачено чинним КПК України, а тому, рішення щодо повернення обвинувального акту з підстав порушення підслідності, що ухвалено судом під час підготовчого судового засідання є передчасним, внаслідок чого, доводи прокурора про його скасування є слушними.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга прокурора є обґрунтованою, оскільки відповідно до вимог п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, суд першої інстанції у підготовчому судовому засіданні має право повернути обвинувальний акт прокурору лише у разі його невідповідності вимогам КПК України.
З огляду на викладене, колегія суддів вбачає безпідставність процесуального рішення суду першої інстанції, оскільки обвинувальний акт стосовно ОСОБА_8 , не містить істотних недоліків, що можуть обумовлювати необхідність повернення обвинувального акту прокурору, який відповідає вимогам ст.291 КПК України.
За таких обставин, висновки суду, що зазначені у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали щодо невідповідності обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України є необґрунтованими, а постановлене рішення про повернення обвинувального акту прокурору - може негативно вплинути на розумність строків судового розгляду кримінального провадження, передбачених ст.7 п. п. 2, 21 та ст.ст.9, 28 КПК України.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку щодо обґрунтованості апеляційних доводів прокурора та слушності вимог щодо скасування оскаржуваної ухвали та призначення нового судового розгляду.
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені істотні порушення є процесуально неприпустимим при судовому розгляді, оскільки в такий спосіб порушуються загальні засади забезпечення законності, змагальності сторін, дотримання розумних строків та одночасно обґрунтованості і вмотивованості судового рішення, що передбачено як обов`язкова вимога у ст. 370 КПК України, а також ці вимоги містяться у ст. 7 КПК України - серед загальних засад кримінального провадження, яке за своїм змістом та формою повинно їм відповідати. Ці вимоги КПК України не дотримані судом першої інстанції, що свідчить про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які встановлені при апеляційному перегляді оскаржуваного судового рішення.
Реалізуючи та дотримуючись загальних процесуальних принципів, що містяться у главі 2 КПК України, колегія суддів, дійшла висновку про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне і обґрунтоване рішення, що обумовлює необхідність скасування оскаржуваної ухвали та призначення нового судового розгляду у суді першої інстанції, що відповідає нормам ч. 1 ст. 412 та п. 6 ч. 1 ст. 407 КПК України.
Вирішуючи питання про подальший рух провадження після скасування ухвали, колегія суддів виходить з наступного. Порушення судом першої інстанції вимог ст. 370 КПК України та загальних засад судочинства не відноситься до передбаченого в ч.1 ст.415 КПК України переліку підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції. Проте, відповідно до вимог ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Такими загальними засадами кримінального провадження у даному випадку є передбачені п.п. 1, 2, 15, 21 ч.1 ст.7 КПК України верховенство права, законність, розумність строків, а також забезпечення змагальності сторін та одночасно обґрунтованості і вмотивованості судового рішення, що передбачено як обов`язкові вимоги у ст. 370 КПК України. Разом з цим належить врахувати те, що необхідність дотримання при судовому розгляді вказаних загальних засад судочинства підтверджується практикою Європейського суду та змістом норм Європейської конвенції з прав людини, які відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства.

З огляду на викладене, з метою дотримання вказаних засад кримінального провадження, що гарантуються чинним КПК України, оскаржувану ухвалу належить скасувати і призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 9 ч.6, 404, 405, 407 ч. 1 п. 6, 412 ч. 1, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 17 травня 2019 року в частині повернення прокурору обвинувального акту стосовно ОСОБА_8 скасувати і призначити новий розгляд в суді першої інстанції.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді

________________ ________________ ____________ ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4