Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1057/2020 Справа № 641/2224/20
УХВАЛА
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 по справі № 646/2224/290, провадження № 1-кс/641/624/2020 ,-
До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 по справі № 646/2224/290, провадження № 1-кс/641/624/2020, в якій останній просить передати матеріали справи № 646/2224/290 іншому судді для подальшого ефективного розгляду.
В обґрунтування заяви ОСОБА_3 зазначає, що ним отримано лист з повісткою про те, що, 19.05.2020 року о 09 годині 45 хвилин слідчим суддею ОСОБА_4 призначено судове засіданні по справі № 646/2224/290. Разом з тим, в повістці про виклик не було вказано, процесуальна дія, для участі в якій його викликають,також заявнику не відомо суть справи по якій він викликається. Вважав, що це зроблено навмисно, для того, щоб він не міг вчасно підготуватися до судового розгляду. Вважав, що такі дії слідчого судді ОСОБА_4 викликають сумніви у її безпристрастності.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлявся своєчасно і належним чином.
Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_3 повідомлений про дату і час судового засідання належним чином, проте в судове засідання не з`явився, тому слідчий суддя приходить до висновку про можливість розглянути заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 за відсутності особи, який звернувся із вказаною заявою.
Слідчий суддя ОСОБА_4 на підставі ст. 81 КПК України не надала пояснень за заявою про відвід.
Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.
Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.
Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.
Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.
Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.
Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).
Таких обставин, які б перешкоджали брати участь у розгляді скарги ОСОБА_3 слідчим суддею ОСОБА_4 не встановлено, а наведені в заяві про відвід доводи про неналежне оформлення повістки про виклик не можуть вважатися обґрунтованою підставою для відводу.
Враховуючи викладене, заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 75, 80, 81 КПК України, слідчий суддя, -
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 по справі № 646/2224/290, провадження № 1-кс/641/624/2020 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1