Справа № 462/1385/20
провадження 1-кс/462/766/20
У Х В А Л А

14 травня 2020 року м. Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника володільця майна адвоката ОСОБА_3 , представника потерпілого (цивільного позивача) ОСОБА_4 , розглянувши в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на майно, а саме об`єкт самочинного будівництва по АДРЕСА_1 , який був накладений ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 10.04.2020 року у кримінальному проваджені № 0000482 від 07.02.2019 року, мотивуючи це тим, вказана ухвала є необґрунтованою та постановлена без урахування всіх обставин справи. Зокрема, їй належить на праві власності нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 79 кв.м., вказані приміщення були в аварійному стані та загрожували руйнуванням, і тому в 2018 році вона провела роботи по демонтажу будівлі. Крім цього, 26.11.2018 року вона подала до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові повідомлення про початок виконання підготовчих робіт по об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень під житловий будинок. 28.11.2018 року вказане повідомлення було зареєстровано в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт. Після проведення підготовчих робіт жодних інших будівельних робіт не проводиться. Всі заяви ПАТ «Концерн Електрон» про нібито порушення його прав та законних інтересів зумовлені виключно намаганням створити перешкоди для реалізації нею прав власника нежитлових приміщень. У зв`язку з наведеним, просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні адвокат клопотання підтримав, дав пояснення аналогічні вищенаведеному, просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні представник потерпілого (цивільного позивач) проти клопотання заперечив, пояснивши, що на даний час відсутні підстави для скасування, просить у задоволені клопотання відмовити.

Заслухавши думку адвоката, представника потерпілого (цивільного позивач), оглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Старшим слідчим Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000482 від 07.02.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України по факту того, що у Залізничний ВП ГУ НП у Львівській області надійшло звернення ПАТ «Концерн Електрон» щодо вчинення самовільних дій під час здійснення будівельних робіт по вул. Стороженка,25 б у м. Львові.

У межах зазначеного провадження старший слідчий Залізничного ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

01.04.2020 року ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова постановлено: накласти арешт на об`єкт самочинного будівництва по вул. Стороженка,25б у м. Львові, заборонивши ОСОБА_5 (проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ІПН НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам використовувати та розпоряджатися будь-яким чином цим об`єктом нерухомого майна та/чи його складовими частинами, у тому числі шляхом: проведення будівельних робіт, реєстрації декларацій про готовність об`єкта до експлуатації в органах Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, та в їх правонаступниках, реєстрації майнових прав на нього та/чи його частини в органах Державної реєстраційної служби України, та іншим способом.

Вищевказаною ухвалою слідчого судді було встановлено, що відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 79 кв.м., на праві власності належить ОСОБА_5 (проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ІПН НОМЕР_1 )

Відповідно, до наданих громадянкою ОСОБА_5 проектних пропозицій, нею за вказаною адресою по АДРЕСА_1 планується реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок з влаштування на першому поверсі торгових площ для магазину.

У пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» судам роз`яснено, що при розгляді справ зазначеної категорії судам слід мати на увазі, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

Таким чином, слідчим суддею достовірно з`ясовано, що по АДРЕСА_1 ведеться самочинне будівництво багатоквартирного будинку.

19.02.2019 року постановою старшого слідчого ОСОБА_6 незавершений об`єкт будівництва, що знаходиться по АДРЕСА_1 визнано речовим доказом у кримінальному проваджені № 0000482 від 07.02.2019 року.

23.03.2020 року старшим слідчим ОСОБА_6 проведено повторний огляд вказаної земельної ділянки по АДРЕСА_1 , та встановлено, що за даною адресою знаходиться майданчик котрий обгороджений металевим парканом, в середині котрого є виритий котлован в котрому знаходяться бетонні блоки.

ОСОБА_5 мотивує клопотання про скасування арешту майна тим, що нею не здійснювалося самочинне будівництво по АДРЕСА_1 , оскільки 26.11.2018 року вона подала до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові повідомлення про початок виконання підготовчих робіт по об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень під житловий будинок».

Слідчий суддя вважає вказані твердження ОСОБА_5 неспроможними, з огляду на таке.

Пунктом 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України віл 13.04.2011 року № 466 (надалі Порядок) передбачено, що підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Відповідно до пункту 4 Порядку підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт.

ОСОБА_5 не надала слідчому судді будь-якого правовстановлюючого документу на земельну ділянку по АДРЕСА_1 .

Крім цього, роботи по облаштуванню котловану під будівництво багатоквартирного будинку на місці, де колись знаходилися одноповерхові нежитлові приміщення, ніяким чином не можна вважати підготовчими роботами.

Таким чином, ОСОБА_5 не надала слідчому судді жодного доказу, який б давав змогу вважати необґрунтованим висновок, який був зроблений в ухвалі від 01.04.2020 року, щодо здійснення ОСОБА_5 самочинного будівництва багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 .

Частинами 4 та 5 статті 319 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

З аналізу вищевказаних норм ЦК України слідує, що власник майна повинен утримуватися від будь-яких дій, які можуть завдати шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

ОСОБА_5 не надала слідчому судді доказів про те, що здійснення нею самочинного будівництва по АДРЕСА_1 ніяким чином не завдає шкоди інтересам, як цивільного позивача - національного виробника, так і інтересам територіальної громади м. Львова, на земельній ділянці якої здійснюється самочинне будівництво.

Щодо твердження ОСОБА_5 про відсутності події злочину, передбаченого ст. 356 КК України, то слідчий суддя зазначає, що вказана обставина підлягає доказуванню відповідно до вимог ч. 1 ст. 91 КК України, а обов`язок доказування вказаної обставини покладається на слідчого (ст. 92 КПК України). Беручи до уваги, що досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000482 не завершено, то будь-які висновки стосовно відсутності події чи складу злочину є передчасними.

Враховуючи наведене, оскільки у кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, ризики, які були при накладені арешту досі існують, потреба у застосуванні арешту не відпала, арешт накладено обґрунтовано, слідчий суддя приходить до висновку, що на сьогоднішній день не відпали підстави у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, оскільки зняття даного заходу може призвести, як до не розкриття кримінального правопорушення та нанесенню невідворотної шкоди цивільному позивачу.

Керуючись ст. 174 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя:

Оригінал ухвали.