31.01.2020 Єдиний унікальний номер 205/683/20
№ 1-кс/205/146/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю:

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУ НПУ в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000233 від 24 січня 2020 року, щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янське, Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середня технічна, офіційно не працевлаштованого, місце реєстрації відсутнє, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 13 червня 2019 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки; на підставі ч. 4 ст. 70 КК України, частково приєднано не відбутий строк, до відбуття 3 роки 5 місяців позбавлення волі. Звільнений 08 листопада 2019 року по відбуттю покарання, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що в провадженні СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000233 від 24 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим за злочини проти власності, судимість за які у встановленому законом порядку не знята та не погашена, на шлях виправлення не став та знову повторно скоїв новий злочин проти власності.
Встановлено, що ОСОБА_5 в період часу з 11 січня 2020 року по 14 січня 2020 року (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено) шляхом відкриття дверей, проник до приміщення квартири АДРЕСА_2 , де у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне повторне викрадення чужого майна, що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поєднаного із проникненням у житло. Таким чином, у ОСОБА_5 виник єдиний об`єднаний намір, спрямований на викрадення майна, що розташоване в квартирі АДРЕСА_2 .
Після чого, реалізуючи вище вказаний злочинний умисел, повторно, з корисливих мотивів, у період часу з 14 січня 2020 року по 16 січня 2020 року (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_5 , незаконно знаходячись в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , таємно викрав майно, належне ОСОБА_6 , а саме: пральну машина марки «LG» моделі «WD-80164NP», холодильник марки «SHARP» моделі «SJ-300N-BE», пилосос марки «ORION» моделі «OVC-011», мультимедійну акустична система марки «U-4» моделі «Е-515». Вказане майно останній виносив з приміщення частинами в протягом 14 січня 2020 року по 16 січня 2020 року та розпоряджався їм на власний розсуд, спричинивши своїми діями ОСОБА_6 матеріальну шкоду.
Умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднаному із проникненням до житла, вчинені повторно, кваліфікуються за ч. 3 ст. 185 КК України.
29 січня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні вказане клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважають обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просили слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.
ОСОБА_5 у судовому засіданні, просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання, обравши йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, слідчого, підозрюваного, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Виходячи з наданих слідчому судді матеріалів, що підтверджують обставини кримінального правопорушення, а саме: протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24 січня 2020 року; протоколами допиту свідків від 26 січня 2020 року, 27 січня 2020 року, 29 січня 2020 року, протоколами огляду від 27 січня 2020 року, 29 січня 2020 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 29 січня 2020 року, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя вважає доведеними у ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; ризику щодо вчинення інших кримінальних правопорушень) оскільки підозрюваний є особою раніше неодноразово засудженою за аналогічний злочин, вчинив новий умисний злочин, не має постійного офіційного джерела доходу, а отже наявний ризик того, що підозрюваний може вчинити новий умисний корисливий злочин.
Обґрунтовуючи наявність таких ризиків, слідчий суддя враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, зокрема, те, що він, будучи раніше засудженим за вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних із незаконним заволодінням майном, вчинив аналогічний злочин. Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний знов не вчинить інше кримінальне правопорушення не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду чи незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.
Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам протиправної поведінки підозрюваного.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється вчинений із застосуванням таким підозрюваним насильства чи погрози його застосування, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Так, згідно вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він є неодноразово судимим, в тому числі за злочини проти власності, має не зняту та не погашену судимість, суд доходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 105 100 гривень 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання слідчого старшого слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУ НПУ в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000233 від 24 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити.
2. Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янське, Дніпропетровської області, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14 години 30 хвилин 29 березня 2020 року включно.
3. Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
4. Заставу визначити у розмірі, що становить 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 105 100 гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
6. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
7. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.
8. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.
9. Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили негайно.

Слідчий суддяОСОБА_1

.