УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" січня 2020 р. Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0005736 від 20.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

встановив:
02.01.2020 на адресу суду поштою надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_2 про накладення арешту на майно (згідно з переліком зазначеним у клопотанні прокурора), вилучене 27.12.2019 в період часу з 16:35 год. по 19:35 год. в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, ці вимоги Закону прокурором ОСОБА_2 у повній мірі дотримані не були, оскільки в клопотанні підстава і мета арешту зазначені в загальних рисах і не конкретно; до клопотання не додані документи, що підтверджують право власності на вилучене майно.

Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника (володільця) майна.

Однак, подане до суду не містить даних про власника вилученого майна та/або власника (володільця) приміщення, в якому був проведений обшук; його місце проживання чи місцезнаходження, що позбавляє суд можливості забезпечити його участь у розгляді клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-

Ухвалив:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0005736 від 20.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України- повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1