печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання заступника військового прокурора Київського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.189, ч.3 ст. 28 ч.3 ст.410 КК України у кримінальному провадженні № 0000036 від 18.03.2020,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві, за процесуального керівництва військової прокуратури Київського гарнізону, здійснюється досудове розслідування за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України, та за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України.

Заступник військового прокурора Київського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, посилаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого та тяжкого злочину, за санкцією одно з них передбачено основне покарання у виді позбавляння волі на строк до 12 років, а відтак, усвідомлюючи невідворотність покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на заявника, свідків у кримінальному провадженні та таким чином перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

Заслухавши думку прокурорів в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, які просили застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на недоведеність висунутої йому підозри у вчиненні злочинів, позитивні дані про його особу, а також відсутність в кримінальному провадженні ризиків, з якими закон пов`язує доцільність застосування до особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві, за процесуального керівництва військової прокуратури Київського гарнізону, здійснюється досудове розслідування

за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України, та за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України.

16.05.2020, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28

ч. 3 ст. 410 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність останнього до вчинення злочинів за викладених у клопотанні обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Відтак, посилання сторони захисту на відсутність у даному кримінальному провадженні обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованих кримінальних правопорушень та недоведеність вини підозрюваного, не заслуговують на увагу.

З огляду на вищенаведене, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України, санкція одного з яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років.

Слідчий суддя на виконання вищезазначених вимог закону враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінований злочин, конкретні обставини вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.189 КК України з застосуванням насильства, небезпечного для здоров`я потерпілого. Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має визначене місце проживання, соціальні зв`язки. Проте, будучи заступником командира військової частини НОМЕР_1 з тилу у військовому званні «підполковник», підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.410 КК України в особливий період, предметом злочинного посягання є військове майно, що свідчить про особливий цинізм, з яким вчинене кримінальне правопорушення,а відтак наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження і вважає доцільним з метою запобігання визначеним п.п. 1-5 ст. 177 КПК України ризикам застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Позитивні характеристики підозрюваного, на які посилався захисник при розгляді клопотання, не можуть бути безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених п.п. 1-5 ст. 177 КПК України.

Правових підстав для визначення ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні злочину з застосуванням насильства ( ч. 3 ст. 189 КПК України).

Керуючись ст.ст. 3,9, 22, 177, 178, 183, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задоволити.

Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.07.2020 року включно.

У задоволені скарги захисника на незаконне затримання ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення.

Проголошення повного тексту ухвали призначити на 25.05.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1