печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
за участі у режимі відеоконференції з приміщення Херсонського міського суду Херсонської області підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у дистанційному режимі судове провадження за клопотанням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням щодо захисту суверенітету і територіальної цілісності України та підтримання обвинувачення управління кримінальних проваджень Департаменту нагляду за спеціальними органами правопорядку Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000139 від 06.03.2016, -

В С А Т А Н О В И В:

10.04.2020 у провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням щодо захисту суверенітету і територіальної цілісності України та підтримання обвинувачення управління кримінальних проваджень Департаменту нагляду за спеціальними органами правопорядку Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000139 від 06.03.2016.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте завершити досудове розслідування у визначений ухвалою слідчого судді не представилось можливим, оскільки у кримінальному провадженні не проведено всіх необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій. Разом з тим, заявлені ризики, які існували при застосуванні до підозрюваної міри запобіжного заходу та продовженні його дії, не втратили свою актуальність, а відтак запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , заборонивши їй залишати місце свого проживання, з покладення відповідних обов`язків.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.
Підозрювана та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків у кримінальному провадження з якими законодавець пов`язує перебування особи під одним із запобіжних заходів.
Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Так, судовим розглядом встановлено, що слідчими Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000139 від 06.03.2016.

В рамках вказаного кримінального провадження, окрім інших 25.02.2020 ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.03.2020 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та можливістю в разі необхідності відвідання лікарняних закладів, строком до 20.04.2020 включно.

Цією ж ухвалою підозрювану ОСОБА_5 зобов`язано виконувати наступні обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) утримувалися від спілкування із іншими підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого їй діяння;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу, яке було предметом апеляційного перегляду та при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу.
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про продовження дії запобіжного заходу
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваної з певним кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які мали місце на момент обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, на даний час не зменшились.
Зокрема, санкція ч. 3 ст. 289 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років.
Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушень, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі, є обґрунтовані підстави вважати, що вона, усвідомлюючи невідворотність покарання та те, що у разі доведення її вини в суді, буде призначено покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий термін, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, що згідно п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком.
Крім цього, у випадку необрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , користуючись своїми та ОСОБА_8 , ОСОБА_7 зв`язками у правоохоронних органах та органах державної влади, як безпосередньо, так із залученням інших осіб, в тому числі з числа тих, які раніше вчиняли злочини, може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, впливати на інших учасників кримінального провадження, схиляючи їх до певної поведінки та надання вигідних для себе показань, а також незаконно протидіяти слідству, що згідно з п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком.
Також, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які були помічниками народного депутата України та пов`язані між собою через спільне вчинення злочину, маючи широкі зв`язки із представниками правоохоронних органів, органів державної влади та місцевого самоврядування, а також серед осіб, які раніше вчиняли кримінальні правопорушення, можуть незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком.
Крім того, слід зазначити, що ОСОБА_5 , яка згідно матеріалів досудового розслідування представлялась іншим учасникам кримінального провадження юристом, обізнана із формами і методами здійснення досудового розслідування, зокрема проведення слідчих (розшукових) дій, а тому може перешкоджати кримінальному провадженню, вводячи слідство в оману та вживаючи необхідних заходів для знищення або приховування предмету злочину, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком.
Також, враховуючи те, що ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин, поєднаний з насильством, що є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, що завдало великої матеріальної шкоди, то у випадку необрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання, вона може вчинити інше кримінальне правопорушення, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України також є ризиком.
Вказане свідчить, метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Стороною обвинувачення доведено, що внаслідок виняткової складності провадження, досудове розслідування неможливо закінчити до завершення строку дії ухвали про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки необхідно завершити проведення призначеної судової експертизи, а також здійснити низку інших слідчих та процесуальних дій.
Зокрема, на даний час триває та незавершена судова почеркознавча експертиза, призначена прокурором 04.03.2020. Відповідно до клопотання експерта, стороні обвинувачення шляхом вилучення в органах державної влади, місцевого самоврядування, підприємствах, установах та організаціях необхідно надати оригінали документів, які містять вільні зразки почерку підозрюваної ОСОБА_5 , що може вимагати значних затрат часу.
Крім того, у ході досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, необхідно встановити та допитати низку свідків, яким можуть бути відомі обставини вчинення кримінального правопорушення, зокрема працівників ТОВ «ОТП Лізинг» та службових осіб місцевих правоохоронних органів, причетність яких до вчинення кримінального правопорушення також перевіряється.
Також, у ході досудового розслідування планується провести за участю свідків слідчі експерименти, а також огляди відеозаписів та електронних файлів.
Надалі, з урахуванням отриманих даних може виникнути необхідність у проведенні одночасних допитів підозрюваних та свідків, а також інших слідчих (розшукових) дій, що також потребуватиме додаткового часу.
Слідчі та процесуальні дії, які потрібно завершити та провести, є необхідними для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування, їх результати матимуть суттєве значення для судового розгляду. Останні не були проведені у межах строків дії вищевказаної ухвали, оскільки обставини, якими визначено необхідність їх проведення, виникли безпосередньо у ході здійснення досудового розслідування.
Наряду з вказаним, даним обставинам, також була надана оцінка ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.03.2020, якою строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000139 від 06.03.2016 продовжено до дванадцяти місяців.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено, яке має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту, що узгоджується з п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України»
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 , ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваної, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та одночасно дотримано права особи підозрюваної, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та можливістю в разі необхідності відвідання лікарняних закладів, строком до 12.06.2020.
Продовжити до 12.06.2020 строк дії покладених на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, а саме:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
4) утримувалися від спілкування із іншими підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого їй діяння;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
6) носити електронний засіб контролю.
Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати до виконання ухвалу в частині продовження строку домашнього арешту для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної.
Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1