Справа № 761/2357/20
Провадження № 1-кс/761/1952/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001799 від 26.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001799 від 26.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що Слідчими Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001799 від 26.11.2019 року за заявою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що посадові особи ПП «Юридична компанія «Лекс Консалтинг» (код за ) вимагають від останнього неправомірну вигоду, з метою передачі представникам ліцензійної комісії Державної архітектурно-будівельної інспекції України вказаної неправомірної вигоди для видачі ТОВ «ВИШПОСТАЧ» будівельної ліцензії за класом наслідків СС 3 (значні наслідки), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

11 січня 2020 року слідчим суддею Печерського районного міста Києва було надано дозвіл на проведення обшуку в приміщенні, де здійснює свою діяльність Державна архітектурно-будівельна інспекція України за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26.

Відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 11.01.2020 року, за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, у приміщенні, де здійснює свою діяльність Державна архітектурно-будівельна інспекція України 23.01.2020 року, було проведено обшук, в ході якого виконувач обов`язків начальника Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_6 видала документи, які в подальшому були вилучені, а саме: документи щодо отримання ліцензії ТОВ «Вишпостач», також документи щодо отримання ліцензії щодо інших 1379 товариств, які зазначені у протоколі обшуку.

Постановою прокурора від 23.01.2020 року вищезазначені документи визнані речовими доказами по кримінальному провадженні № 0001799.

З метою забезпечення повного, об`єктивного та всебічного розслідування даного кримінального провадження, встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, шляхом проведення слідчих (розшукових) дій, оскільки вказане майно має значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, та забезпечення збереження речового доказу, прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_3 подав до суду заяву про здійснення розгляду за його відсутності, підтримав клопотання з підстав наведених у ньому, просив його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, повідомлялася про дату та час судового засідання належним чином.

При цьому, неприбуття вказаних осіб в судове засідання, не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, СУ Головного управління Національної поліції в Київській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001799 від 26.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Згідно зі ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про арешт майна щодо змісту відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Ч.2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно з вимогами ч. 3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно з ч.2 ст.168 КПК України - тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України, зокрема - при огляді слідчий, прокурор, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
В той же час, в судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.01.2020 р. було надано дозвіл слідчому та прокурорам у кримінальному провадженні №0001799 від 26.11.2019 р. на проведення обшуку в приміщенні, де здійснює свою діяльність Держава архітектурно-будівельна інспекція України, на вилучення заяви та печатки ТОВ «Вишпостач», оригіналів та копій інших документів, які надавалися представником ТОВ «Вишпостач» для оформлення будівельної ліцензії та інші документи.

Отже, вказане майно не має статусу тимчасово вилученого майна, з огляду на те, що надавався прямий дозвіл на його вилучення.

Таким чином, вилучене слідчим майно, зокрема документи щодо отримання ліцензії ТОВ «Вишпостач», не мають ознак тимчасово вилученого майна, тобто до його подальшого утримання не можна застосовувати вимоги ст.169 КПК України.

Враховуючи наведене, оскільки майно, про арешт якого ставиться питання, не є тимчасово вилученим майном, а тому відсутні правові підстави для накладення арешту саме на документи щодо отримання ліцензії ТОВ «Вишпостач».

В той же час, розглядаючи питання щодо накладення арешту на документи, щодо отримання ліцензії інших товариств, зазначені у протоколі обшуку від 22.01.20р., слідчий суддя зауважує наступне.

Як встановлено в судовому засіданні, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001799 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, в рамках якого подане клопотання, здійснюється в межах дослідження відповідних обставин заяви ОСОБА_4 щодо вимагання посадовими особами ПП «Юридична компанія «Лекс Консалтинг» неправомірної вигоди для передачі посадовим особам ліцензійної комісії Державної архітектурно-будівельної інспекції України за оформлення будівельної ліцензії за класом наслідків СС 3 (значного класу наслідків).

Таким чином, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи клопотання про накладення арешту на документи щодо отримання ліцензії товариств, зазначених у протоколі обшуку, оскільки прокурором ані у клопотанні про накладення арешту, ані у постанові про визнання речовими доказами, не доведено, за якими саме ознаками вказане майно віднесено до речових доказів у кримінальному провадженні, яке здійснюється за заявою ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Вищпостач» щодо вимагання неправомірної вигоди для передачі посадовим особам ліцензійної комісії Державної архітектурно-будівельної інспекції України, а тому у задоволенні клопотання про накладання арешту необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.131,132,170173, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001799 від 26.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя