Дата документу 05.06.2020 Справа № 554/4829/20
Єдиний унікальний номер справи: № 554/4829/20
Провадження № 1-кс/554/7709/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту
05 червня 2020р. м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві ОСОБА_6 про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно : ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Слобідка, Краснокутського району, харківської області, громадянина України, українця, з середньою спеціалізованою освітою, працюючого майстром лісу Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», зареєстрованого та мешкаю чого за адресою: АДРЕСА_1 -,

В С Т А Н О В И В:

Першим слідчим відділом слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024 від 22.01.2020 за ч.2 ст.367, ч.1 ст.246 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, щовідповідно до ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу та згідно ст. 1 цього ж кодексу перебувають під охороною держави.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом Гутяського Державного лісового господарства Харківського Державного лісогосподарського об`єднання «Харківліс» №88-к від 08.10.2004, ОСОБА_4 з 08.10.2004 призначений на посаду майстра лісу та наказом Державного підприємства (далі ДП) «Гутянське лісове господарство» «105-к» від 03.06.2019 «Про розподіл майстерських дільниць та кварталів по обходам на 2019 рік» закріплений за 39 кварталом Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство».

Відповідно до Положення про державну лісову охорону, затвердженого 16.09.2009 Постановою Кабінету Міністрів України №976, майстер лісу відноситься до посадових осіб державної лісової охорони.

Згідно зі ст.89 Лісового Кодексу України державна лісова охорона здійснює захист лісів на території України та має статус правоохоронного органу.

Відповідно до ст.7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є обєктом права власності Українського народу та згідно ст.1 цього ж кодексу перебувають під охороною держави.

Посадовою інструкцією майстра лісу Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», затверджено 11.01.2014 директором ДП «Гутянський лісгосп», передбачено, що ОСОБА_4 є матеріально відповідальною особою, несе персональну відповідальність за стан збереження лісу, лісопродукції, його головним завданням є охорона, збереження, своєчасне відновлення та збільшення лісових багатств на довіреній території, забезпечення виконання планових завдань на довіреному обході, у зв`язку з цим на нього покладені наступні обов`язки: Забезпечувати дотримання прави відпуску лісопродукції, рубання лісу, підсочки, побічного користування, санітарних правил в лісах, пожежної безпеки. Перевіряти дотримання лісозаготівельниками правил пожежної безпеки в лісі, рубок лісу, побічного користування і приймати заходи по усуненню виявлених порушень. Складати протоколи про лісопорушення, порушення правил полювання та пожежної безпеки. Приймати участь у відводі та таксації лісосік, огляді місць рубок, заготовленні лісоматеріалів, насаджень, відведених у підсочку та виконання лісогосподарських робіт.

Таким чином, відповідно до посадових обов`язків, ОСОБА_4 наділено функціями щодо управління та розпорядження майном, що полягало в здійснення в установленому порядку його зберігання, переробку, реалізацію та контроль за цими операціями, приймання і відпуск лісопродукції.

Виконуючи вказані адміністративно-господарські та організаційно-розпорядчі обов`язки, ОСОБА_4 відповідно до ч.3 ст.18 КК України є службовою особою.

Перебуваючи на займаній посаді, ОСОБА_4 , несумлінно ставлячись до своїх прямих обов`язків та неналежно їх виконуючи, не забезпечив належне зберігання майна державного підприємства, яке йому було ввірене, внаслідок чого у 39 кварталі виділу 2 Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» невстановленими особами упродовж липня 2019 року січня 2020 року здійснено незаконну порубку та вивезення дерев різної породи, а саме: сосна сироростуща у кількості 461 штука, сосна сухостійна 33 штуки, клен сироростущий 22 штуки, береза сироростуща 3 штуки, дуб сироростущий 2 штуки, черемха 5 штук, на порубку яких лісорубні квитки не видавались.

Таким чином, ОСОБА_4 несумлінно ставлячись до виконання своїх службових обов`язків, хоча повинен був і мав реальну можливість виконати п.1.2: «Головним завданням майстра лісу обходу є охорона, збереження, своєчасне відновлення та збільшення лісових багатств на довіреній території, забезпечення виконання планових завдань на довіреному обході», п. 2.2: «забезпечувати дотримання правил відпуску лісопродукції, рубання лісу, підсочки, побічного користування, санітарних правил в лісах, пожежної безпеки», не забезпечив зберігання майна державного підприємства, а саме сосни сироростущої у кількості 461 штука, сосни сухостійної 33 штуки, клена сироростущого 22 штуки, берези сироростущої 3 штуки, дубасироростущого 2 штуки, черемхи 5 штук, що відповідно до висновку судової економічної експертизи №8/85СЕ-20 від 25.03.2020, призвело до заподіяння шкоди державі на суму 5 643 665,47 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, допустив заподіяння шкоди державним інтересам, що спричинило тяжкі наслідки, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 367 КК України.

28.05.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальногоправопорушення, передбаченогоч.2 ст. 367 КК України - неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування, з дотриманням вимог кримінального процесуального кодексу України належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом огляду кварталу №39 виділу 2 Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» від 23.01.2020 в ході якого виявлено та вилучено 371 колоду деревини породи сосна, а також пенька в кількості 323 штуки; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 21.02.2020; актом перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП «Гутянське лісове господарство» за період з 01.01.2019 по 27.01.2020 від 05.02.2020, проведений Державним агентством лісових ресурсів України, згідно якого факт незаконного порубу понад кількість установлену дозвільними документами підтвердився: наказ №88-к від 08.10.2004 про прийняття на роботу майстром Краснокутського лісу ОСОБА_4 ; посадовою інструкцією майстра лісу Краснокутського лісництва, з якою ОСОБА_4 , особисто ознайомився 11.01.2014; протоколами оглядів кварталу №39 виділу 2 Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» від 04.03.2020, 10.03.2020, 11.03.2020 за участі спеціаліста головного спеціаліста відділу ООЗЛ, МГ та ОП Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства ОСОБА_8 , в ході чого виявлено незаконно вирублені дерева різної породи, а саме: сосну сироростущу у кількості 461 штука, сосну сухостійну 33 штуки, клен сироростущий 22 штуки, березу сироростущу 3 штуки, дуб сироростущий 2 штуки, черемха 5 штук; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.03.2020; висновком судової економічної експертизи №8/85СЕ-20 від 25.03.2020, згідно якої розрахунок розміру шкоди, нанесеної в результаті незаконної порубки дерев у 39 кварталі Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство» арифметично підтверджується на суму 5 643 665,47 грн.; наказом №105-к від 03.06.2019 та №220-к від 31.10.2019, згідно яких ОСОБА_4 закріплений за 39 кварталом Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство».

Крім того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то це поняття означає існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На теперішній час, ОСОБА_4 продовжує працювати на посаді майстра лісу Краснокутського лісництва ДП «Гутянськийлісгосп». Досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершено, проводяться допити свідків, у тому числі, працівників, які також працюють у відповідному лісництві.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, за вчинення якого передбачено покаранняу вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, тобто вказаний злочин віднесений відповідно ст. 12 КК України до злочинів середньої тяжкості.

Той факт, що у разі засудження за вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , як основне покарання, судом може бути застосоване лише покарання у виді позбавленні волі, сам по собі є одним з ризиків, який може свідчити про неналежну процесуальну поведінку підозрюваного, у майбутньому та у зв`язку з чим ОСОБА_4 може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, яких ще планується допитати.

У відповідності до ст. 177 КПК України, метою застосування вказаного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що може бути виражено у неявці підозрюваного на виклики до відповідних органів; незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до вимог ч. 4 п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, яких ще планується допитати у цьому ж провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення свідчить про його підвищену суспільну небезпеку, оскільки професійна обізнаність із питань лісової охорони, надала можливість підозрюваному вчинити вищевказані злочини, що в свою чергу посилює наявність встановлених ризиків.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_4 відноситься працівників лісової охорони, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу може особисто чи опосередковано через інших співробітників які є його колегами та знайомими, незаконно впливати на осіб з числа цивільного населення, коло яких, на разі ще встановлюється органом досудового розслідування.

При цьому, на теперішній час досудове розслідування не закінчено, стороною обвинувачення продовжується збирання необхідних доказів та встановлення кола осіб причетних до незаконного порубу деревини, та ОСОБА_4 може впливати на них, схиляючи їх до надання вигідних для себе показань, а також схиляти вже допитаних свідків до зміни показань на свою користь, що може перешкодити встановлення істини по справі та притягнення винних до відповідальності.

Таким чином є достатні підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний

ОСОБА_4 вживатиме заходів щодо незаконного впливу на учасників кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи обгрунтованість, повідомленої

ОСОБА_4 підозри, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України , а також обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання , що загрожує останньому, у разі визнання винуватим, а також клопотання про застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою , орган досудового розслідування вважає, що досягнення мети застосування запобіжного, що полягає у забезпеченні виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків можливе лише за умови застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_9 та не зможе запобігти вищевказаним ризикам,

У разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, неможливо запобігти вказаним вище ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Відтак у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені ч.1

ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт. З метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження доцільно застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Враховуючи, що ОСОБА_4 є працівником правоохоронного органу, на якого покладено охорону лісу від незаконного порубу, перебуваючи на посаді майстра лісу Краснокутського лісництва ДП «Гутянськийлісгосп», використовуючи свої професійні здібності, службове становище, може впливати на свідківу даному кримінальному провадженні, та продовжити свою злочинну діяльність, може знищіти чи підробити документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти аналогічні правопорушення, у зв2язку з цим слідча звернулась до суду з вказаним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Адвокат та підозрюваний з клопотанням слідчого не погодились.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч.2 ст. 367 КК України і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 є запобігання спробам переховуватися від слідчого, прокурора та суду, знищити, сховати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, запобігання вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснювати дії щодо переховування від суду, незаконного впливання на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у злочині, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність в підозрюваного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність повідомлення про підозру у вчиненні іншого тяжкого кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується тощо.

Аналізуючи пояснення прокурора щодо наявних ризиків, долучені до клопотання матеріали, суд не вдаючись до оцінки доказів на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя констатує, що під час розгляду клопотання прокурор, слідчий не довели наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України та не довели недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Стороною обвинувачення не доведено всіх зазначених в клопотанні ризиків, а також того, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КК України, а також із врахуванням того, що запобігти навіть не доведеним слідчим та прокурором ризикам можливо покладенням судом на підозрюваного певних обов`язків, визначених ч.5 ст. 195 КПК України, суд вважає за можливе не застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, а застосувати до нього запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Керуючись вимогами ст. ст., 181, 184, 194, 195 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві ОСОБА_6 про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно : ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Зобов"язати підозрюваного у відповідності до ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, який проводить досудове розслідування, прокурора та суду за першою вимогою;

-в період часу доби з 22:00 години по 07:00 годин щодобово, не залишати місце постійного проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду

-заборонити спілкуватись будь яким способом з іншими учасниками кримінального провадження, за виключенням як за ініціативою слідчого чи прокурора.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 181 КПК України орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це суд.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1