Провадження № 1-кс/243/3786/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 жовтня 2019 року
Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2) заяву про здійснення перевірки щодо незаконного затримання
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янськ, Донецької області, зареєстроване місце провадження за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 185 КК України,
сторони та інші учасники кримінального провадження:
прокурор ОСОБА_4 ,
слідчий СВ
Слов`янського ВП ГУ НП
в Донецькій області ОСОБА_5 ,
захисник ОСОБА_6 ,
підозрюваний ОСОБА_3 ,
потерпіла ОСОБА_7 ,
потерпілий ОСОБА_8 ,
ВСТАНОВИЛА:
30 жовтня 2019 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, в межах якого здійснюється досудове розслідування, надійшло клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001870 від 13 вересня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 185 КК України.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 заявив клопотання про проведення перевірки стосовно застосування відносно нього незаконного затримання. Підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні проти обґрунтованості підозри не заперечував, зазначив, що він ніколи не ухилявся від слідства. Він працює автомеханіком, було таке, що він їздив у м. Харків, по роботі, може в цей день, йому телефонували і він не відповів, однак він постійно вдома, тому що щодня водить меншу дитину у дитячий садок та забирає її звідти. Він не знає, чому напередодні до нього не могли подзвонити працівники поліції, однак йому зателефонувала дружина та сказала, що його шукають, щоб він прийшов у міськвідділ поліції, він відразу з`явився, там йому дали підписати папери, приблизно біля 12 год. 40 хв. його відпустили. Потім йому подзвонив адвокат сказав, що треба зустрітися, він вийшов з дому, там його чекала машина, він сів, подзвонив дружині, що його знову чому забирають до відділу поліції. Це було 29 жовтня 2019 року, біля 15 год. 05 хв.. В міськвідділі оперативний працівник на ім`я ОСОБА_9 забрав телефон, посадив у кабінеті, повідомивши, щоб він там просидить до ранку, замкнув його. Вранці біля 08 год. 00 хв. йому знову дали підписати папери, потім він перебував у відділ в різних кабінетах, після чого в 13 год. 00 хв. привели до суду. Він був у весь цей час в кабінеті № 01, 010 та ще в одному без табличок.
В судовому засіданні була допитана дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_10 яка в судовому засіданні пояснила, що дійсно напередодні суду, молодша дочка впустила телефон її чоловіка у воду, і він перестав працювати. У зв`язку з цим, коли його шукали працівники поліції, 28 жовтня їй зателефонував оперативний працівник на ім`я ОСОБА_11 та повідомив, що не може зв`язатися з її чоловіком, і що йому необхідно з`явитися у відділ поліції наступного на 09 год. 00 хв.. Вона подзвонила на телефон старшої дочки та повідомила свого чоловіка про це. І він пішов до відділу поліції на час, коли його викликали, лише на початку 9 год. ранку заніс їй ключи від квартири. Це вже було 29 жовтня 2019 року. Потім він повернувся, біля 15 год. 10 хв. він забрав дитину із дитячого садка, а вже в 15 год. 20 хв. повідомив, що за ним приїхала машина та він їде у міськвідділ. Після чого вона йому телефонувала біля 17 год. 00 хв, але телефон був вимкнений. Після того як його шукали працівники поліції, знайшли старенький телефон вдома та стару сим-карту, і він ним користувався. Пізніше, приблизно біля 21 год. 00 хв. вона подзвонила оперативному працівнику ОСОБА_12 , який сказав, що його повинні були відпустити, а він наразі вдома. Про те, де він вона дізналася лише ось зараз, коли їй подзвонив захисник та попросив прийти в суд.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні повідомив, що дійсно він мав намір зустрітися із своїм підзахисним, однак він назустріч не прийшов, та на дзвінки не відповідав, у судовому засіданні клопотання свого підзахисного підтримав та наполягав на його задоволенні.

Слідчий ОСОБА_5 в судовому засіданні повідомив, що йому про те, що каже підозрюваний нічого невідомо.
Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання захисника не заперечував, вважав доцільним провести відповідну перевірку.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до переконання про доцільність задоволення клопотання підозрюваного виходячи з такого.

Як передбачають положення частини 6 статті 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Статтею 22 КПК України закріплено принципи змагальності, згідно з яким прокурор, підсудний, його захисник чи законний представник, потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач та їх представники беруть участь у судовому засіданні як сторони і користуються рівними правами та свободою в наданні доказів, їх дослідженні та доведенні переконливості перед судом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для виконання сторонами їх процесуальних обов`язків і здійснення наданих прав.

За змістом ст. 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права і законність.

У статті 8 КПК України вказується, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

За змістом ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях констатував(див. рішення у "Спінов проти України" п.55), що коли особа заявляє небезпідставну скаргу на те, що її було піддано серйозному неналежному поводженню з боку правоохоронців на порушення статті 3, це положення, якщо його тлумачити у поєднанні із загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції ( 995_004 ) "гарантувати кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією, права і свободи, визначені в... Конвенції", за своїм змістом вимагає проведення ефективного офіційного розслідування. Таке розслідування має бути здатним привести до встановлення й покарання винних осіб (див. рішення у справі Асьонова та інших (Assenovand Others), від 28 жовтня 1998 року, Звіти 1998-VIII, п. 102, та у справі "Лабіта проти Італії" ( 980_009 ) (Labita v. Italy) [GC], N 26772/95, п. 131, ЄСПЛ 2000-IV). Мінімальні критерії ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, також передбачають, щоб розслідування було незалежним, безстороннім та було об`єктом публічного нагляду, у той час як компетентні органи повинні діяти зі зразковою сумлінністю та швидкістю (див., наприклад, рішення у справі "Менешева проти Росії" (Menesheva v. Russia), N 59261/00, п. 67, ЄСПЛ 2006-...).

Слід зазначити, що слідчий, прокурор здійснюють свої повноваження відповідно до вимог КПК, починаючи з моменту надходження інформації про кримінальне правопорушення до правоохоронного органу, що фактично є передумовою для початку досудового розслідування.

Так, стаття 214 КПК України зобов`язує слідчий орган невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Дана норма з`явилася саме в результаті реформування кримінальної юстиції в Україні (затверджена указом президента України від 8 квітня 2008 року N9311/2008) і не передбачає прийняття процесуального рішення про відкриття провадження, а прямо зобов`язує слідчого або прокурора це виконати. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийняті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Системний аналіз норм КПК України переконує, що доводи підозрюваного в судовому засіданні про застосування до нього під час досудового розслідування будь-яких недозволених методів ведення слідства, повинні бути належним чином перевірені для реалізації захисту порушених прав особи, та наданих законом повноважень реагування на такі факти в разі їх підтвердження з метою створення необхідних умов для притягнення винних осіб до відповідальності й недопущення подібних порушень у майбутньому.

Слідчий суддя наголошує, що така перевірка, за своїм змістом вимагає проведення ефективного офіційного розслідування, у зв`язку із чим, слід ретельно перевірити наведені підозрюваним ОСОБА_3 доводи стосовно незаконного утримання останнього.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 7, 9, 22, 214, 372 КПК України, -

УХВАЛИЛА:
Провести перевірку заяви підозрюваного ОСОБА_3 стосовно застосування до нього незаконного утримання співробітниками Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області, за наслідками якої прийняти відповідне процесуальне рішення.

Копію матеріалів перевірки та прийняте процесуальне рішення направити до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області.

Копію цієї ухвали, разом із заявою підозрюваного ОСОБА_3 , направити до Державного бюро розслідувань для виконання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі.

Повний текст ухвали проголошений 01 листопада 2019 року о 14 год. 00 хв. року.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1