У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" листопада 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Гомель, Республіки Білорусь, громадянину України, з вищою освітою, не одруженому, працюючому лікарем ветеринарної медицини 1 категорії в КП «Київська міська лікарня ветеринарної медицини», зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006812 від 16 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 14 серпня 2019 року, приблизно о 04 год 30 хв ОСОБА_5 зустрівся із своєю знайомою ОСОБА_7 та в подальшому запросив її до себе додому за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відпочинку та вживання алкогольних напоїв.
Коли вони перебували в спальній кімнаті квартири, між ними виник словесний конфлікт, що переріс у сварку. Під час сварки ОСОБА_5 підвівся з дивану, підійшов до дерев`яної шафи, розташованої в спальній кімнаті, звідки дістав предмет схожий на ніж з дерев`яним руків`ям коричневого кольору, наблизився до ОСОБА_7 та здійснив один тичковий удар в ділянку життєво важливих органів ОСОБА_7 , а саме в праве око. В результаті отриманого ножового поранення ОСОБА_7 знепритомніла та, не подаючи ознак життя, впала на диван.
Після цього, ОСОБА_5 , усвідомлюючи характер свої протиправних дій та факт вбивства ОСОБА_7 , вирішив знищити сліди вчинення злочину, у зв`язку із чим виніс тіло до ванної кімнати, де в подальшому, використовуючи предмет схожий на ніж кухонний, сокирку та ножівку по металу, почергово відділив (розчленував) частини тіла жертви та помістив їх до поліетиленових пакетів.
У подальшому в період часу з 15 по 16 серпня 2019 року ОСОБА_5 декілька разів виходив з квартири АДРЕСА_2 , при цьому використовував чорний портфель в якому знаходилися частини тіла ОСОБА_7 , з метою подальшого розкидання (знищення) тіла жертви та приховання слідів кримінального правопорушення. Частини тіла ОСОБА_5 викинув неподалік Русанівської набережної у місті Києві та у воду неподалік вул. Ентузіастів, 33.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності продовжити застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурор посилається на те, що ризики, які були зазначені при обрані запобіжного заходу не зменшились, крім цього строк дії попереднього рішення суду про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою завершується 16 листопада 2019 року, а для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, зокрема, отримати висновок судово-медичної експертизи ОСОБА_7 , отримати висновок цитологічної експертизи, отримати висновки імунологічних експертиз, отримати висновок комплексної судової психолого-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , провести процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України підозрюваному, його захиснику, та потерпілому, скласти обвинувальний акт, який слід вручити підозрюваному, та при необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії. Тому до 17 листопада 2019 року об`єктивно не можливо провести вищезазначені слідчі дії. У зв`язку із чим просить продовжити до п`яти місяців дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_4 зазначив, що вказані в клопотанні ризики є необґрунтованими стороною обвинувачення, тому просить слідчого суддю відмовити у задоволення клопотання та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави або цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді застави.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 16 серпня 2019 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006812.

16 серпня 2019 року о 18 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

16 серпня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Постановою керівника Київської місцевої прокуратури №4 від 08 жовтня 2019 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців.

17 серпня 2019 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 14 жовтня 2019 року.

09 жовтня 2019 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва продовжено ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 16 листопада 2019 року включно.
Зазначеною ухвалою визнано, що ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного на даний момент не зменшились.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12 листопада 2019 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006812 від 16 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України до п`яти місяців, тобто до 17 січня 2020 року.
Положеннями ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Згідно ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 16 листопада 2019 року включно.
Крім того, для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, зокрема, отримати висновок судово-медичної експертизи тіла ОСОБА_7 , отримати висновок цитологічної експертизи, отримати висновок комплексної судової психолого-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , провести процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України підозрюваному, його захиснику, та потерпілому, скласти обвинувальний акт, який слід вручити підозрюваному, та при необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, підтвердилась встановлена при застосуванні запобіжного заходу та його продовженні наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яка, зокрема, підтверджується долученими до клопотання додатками: протоколами огляду місця події (трупа) від 16 та 20 серпня 2019 року; протоколом допиту потерпілого від 20 серпня 2019 року; протоколами допиту свідків від 19 серпня 2019 року; протоколом обшуку від 16 серпня 2019 року; протоколом проведення слідчого експерименту від 17 серпня 2019 року.

Жодних доказів на спростування обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у причетності до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під час розгляду клопотання стороною захисту не було надано.
Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке:
п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі та будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачає санкція статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, шляхом виїзду за територію України.
Сторона захисту вважає необґрунтованим вказаний ризик, оскільки стороною обвинувачення не надано жодних доказів, які б підтверджували бажання підозрюваного покинути територію України, крім того зазначений ризик можна нівелювати, покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язку, а саме здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон.
Проте слідчий суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. З урахуванням того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні, кримінального правопорушення проти життя особи, тому зазначений інтерес має превалююче значення та виправдовує продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Щодо заперечень сторони захисту, то слідчий суддя вважає їх необґрунтованими, оскільки не зважаючи на відсутність у сторони обвинувачення будь-яких доказів того, що ОСОБА_5 намагався залишити територію України, даний ризик має місце існувати, оскільки підозрюваний може також переховуватись і на території України чи непідконтрольних їй територіях, враховуючи строк покарання за дане кримінальне правопорушення, який становить до 15 років, а також суспільний інтерес викликаний даним кримінальним провадженням, даний ризик стає цілком реальним і обов`язок здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон не зможе запобігти такому ризику;
п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, на думку суду, може знищити, сховати або буде намагатись знищити чи сховати будь-які речові докази у вказаному кримінальному провадженні, оскільки він після вчинення кримінального правопорушення, намагався знищити сліди злочину та частини тіла ОСОБА_7 .
Сторона захисту заперечувала даний ризик тим, що підозрюваний ОСОБА_5 частково співпрацює зі слідством та особисто вказував на знаходження певних речових доказів, тому не має на меті знищувати чи приховувати речові докази у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя враховує зазначені заперечення сторони захисту, однак вважає даний ризик обґрунтований стороною обвинувачення, оскільки підтверджений фактичними даними, а саме поведінкою підозрюваного після вчинення кримінального правопорушення;
п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки підозрюваний проживає на території Дніпровського району м. Києва, де проживає більшість свідків, тому перебуваючи на свободі може шляхом підмовляння, підкупу, погроз схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду по суті провадження.
Сторона захисту вважає зазначений ризик необґрунтований з тих підстав, що їм на даний момент не був наданий доступ до матеріалів досудового розслідування, передбачений ст. 290 КПК України, тому підозрюваний не обізнаний з тим хто проходить свідками по кримінальному провадженні та де саме вони мешкають.
Слідчий суддя вважає необґрунтованим вище зазначені твердження сторони захисту, оскільки у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 184 КПК України стороною обвинувачення при поданні клопотання про застосування запобіжного заходу та продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 долучались копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, де серед іншого і знаходились протоколи допитів потерпілої та свідків. Тому уникненню зазначеного ризику можливе при продовженні строку тримання під вартою підозрюваного;
п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтись на проведення слідчих та процесуальних дій, не з`являтись у судові засідання.
Слід зазначити, що розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Враховуючи вагомість доказів наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність до вказаного злочину, покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, дані про його особу, те, що він раніше не судимий, майновий стан підозрюваного, те що до подій викладених у клопотанні був офіційно працевлаштованим, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, підозрюється у вчиненні злочину проти життя, після вчинення кримінального правопорушення намагався знищити його сліди, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені при застосуванні запобіжного заходу ОСОБА_8 ризики не зменшилися.
На думку слідчого судді, у разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання чи домашній арешт, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти переховуванню його від органів досудового розслідування та суду, знищенню чи прихованню речових доказів, його впливу на свідків та потерпілу по справі, перешкоджанню кримінальному провадженню неявкою на проведення слідчих та процесуальних дій, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Враховуючи вище викладені обставини в сукупності слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 176-179, 184, 193, 194, 199, 219 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах строку досудового розслідування до 09 січня 2020 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 00 хв 13 листопада 2019 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1