Провадження № 1-кс/727/4619/19

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2019 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі: слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 про арешт майна (матеріали кримінального провадження №0002364 від 20.10.2019 року),

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено з прокурором Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

В клопотанні посилається на те, що 19.10.2019 р. приблизно о 20 год.05 хв. водій ОСОБА_5 керуючи квадроциклом без номерних знаків, перевозив в якості пасажира неповнолітнього ОСОБА_6 Рухаючись по вул. Г. Майдану зі сторони вул. Щербанюка в напрямку проспекту Незалежності, в межах регульованого перехрестя

вул. Г. Майдану та Каспрука допустив зіткнення із автомобілем марки «Mercedes» номерний знак НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_7 . Внаслідок чого неповнолітній пасажир квадроцикла - ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження з яким госпіталізований в ЛШМД м. Чернівці.

19.10.2019 р. квадроцикл без номерних знаків, № НОМЕР_2 , під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди вилучений, після чого доставлений на спеціальний-майданчик для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, за адресою: м. Чернівці, вул. Комунальників, 4.

В зв`язку з викладеним, просить накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на квадроцикл без номерних знаків, № НОМЕР_2 , з метою збереження речового доказу та накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_3 .

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся до слідчого судді з заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, у зв`язку з службовою зайнятістю
Володілець майна в судове засідання не з`явився, оскільки слідчим не забезпечено його явку.

Дослідивши клопотання та матеріали додані до нього, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 20.10.2019 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002364, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є, зокрема матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 10 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Між тим, ч.1 ст. 167 КПК України передбачає, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тобто застосування інституту тимчасового вилучення майна можливе відносно підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, і лише до вирішення питання про арешт такого майна або до його повернення, що свідчить про конкретне визначення можливої наступної долі тимчасово вилученого майна.

Випадки припинення тимчасового вилучення майна, передбачені в ст. 169 КПК України, де вказано, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених ч.5 ст.171 та ч.6 ст.173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.

При цьому, ч.5 ст.171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, 19.10.2019 року було вилучено квадроцикл без номерних знаків, № НОМЕР_2 , реєстраційні документи на транспортний засіб, які відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України мають статус тимчасово вилученого майна.

Це відповідає статтям 167, 170, 172 КПК України, за якими тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості ним володіти, користуватися та розпоряджатися до вирішення питання про повернення чи арешт майна, який допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У взаємозв`язку з положеннями ч.2 ст.100 КПК України, за якою речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий, зазначені вище вимоги статей 167, 170 КПК України забезпечують правову визначеність майна - речових доказів у кримінальному провадженні, як такого, що є тимчасово вилученим або арештованим на підставі рішення суду, що покликано забезпечити пропорційність втручання держави у право власності особи. Тобто незалежно від визнання майна органом досудового розслідування речовим доказом, дане майно є тимчасово вилученим і повинно бути арештованим протягом двох днів з розглядом цього питання слідчим суддею за участі власника майна або повернуто особі.

Постановою старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 від 22.10.2019 року вищевказаний квадроцикл та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
23.10.2019 р. старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівці з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме квадроцикла без номерних знаків, № НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 .

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівці від 23.10.2019 р. вищевказане клопотання слідчого ОСОБА_3 , у відповідності до ч.3 ст. 172 КПК України повернуто прокурору Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_4 зі встановленням 72 годин для усунення недоліків, у зв`язку з тим, що воно подано з порушенням строків визначених ч.5 ст. 171 КПК України.

24.10.2019 р. старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 повторно звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівці з клопотанням про арешт квадроцикла без номерних знаків, № НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , не зазначивши вже, що дане майно є тимчасово вилученим.

Хоча в ухвалі слідчого судді від 23.10.2019 р. не зазначалось, що тимчасово вилучене майно повинно бути повернуто особі, у якої його було вилучено, однак ч.5 ст. 171 КПК України чітко передбачені наслідки пропуску строку звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна та дії слідчого, прокурора в разі їх пропущення.

Межі, передбачені ч.5 ст.171 КПК України охоплюються одним робочим днем, не можуть бути розширені слідчим за власною ініціативою, оскільки закон імперативно визначив, що у разі не звернення з клопотанням про арешт, майно підлягає негайному поверненню його володільцю.

Оскільки законом не надано можливості слідчому затримувати вилучене майно понад встановлений строк та поза межами цього строку звернення до суду з клопотанням, слідчий суддя не може розглядати таке майно як предмет арешту та накладати на нього арешт, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження, в розумінні статті 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, не буде вважатися таким, що застосований на умовах, передбачених законом.

З урахуванням викладеного, у відповідності до вимог ст.171 КПК України слідчий, який здійснює досудове розслідування в даному кримінальному провадженні, повинен був звернутися до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно не пізніше наступного робочого дня після його вилучення, а саме: 21.10.2019 року. Разом з тим, слідчий не дотримався вимог закону, а звернувся з клопотанням вперше лише 23.10.2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.

До того ж слідчий не повернув тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.

Таким чином, слідчий суддя позбавлений правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме на квадроцикл без номерних знаків, № НОМЕР_2 та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , адже слідчий пропустив строк звернення з клопотанням про накладення арешту, передбачений ч.5 ст. 171 КПК України, а цей строк є чітко визначеним і не підлягає поновленню.

Крім того, необхідно роз`яснити слідчому, що відмова в задоволенні клопотання не позбавляє можливості йому після повернення тимчасово вилученого майна, особі у якої воно було вилучено, звернутися до слідчого судді з клопотанням в порядку передбаченому статтями 160-166 КПК України, з метою виконання завдань кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 167-169, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя-

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 про арешт майна.

Тимчасово вилучене майно, а саме: квадроцикл без номерних знаків, № НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 повернути особі, у якої воно було вилучено, відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.169 КПК України.

Роз`яснити, що відповідно до ч.3 ст. 169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1