Справа № 750/6194/19
Провадження № 1-кс/750/3072/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2019 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого слідчого відділу Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0003197 від 30.05.2019, -

В С Т А Н О В И В:

03.06.2019 до суду, засобами поштового зв`язку, надійшло клопотання слідчого СВ Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 від 31.05.2019, яке погоджено прокурором Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в якому слідчий просить накласти арешт на два мобільних телефони марки Нокіа та марки Хуавей, пачку з-під цигарок, запальничку «ВІС», виріб з металу жовтого кольору з каменем по середині, які виявлені та вилучені під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 в ході його затримання в порядку ст. 208 КПК України та які на праві власності належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , тобто перебувають у його володінні, користуванні та розпорядженні, та які визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення подальших слідчих дій, спрямованих на отримання відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, заборонивши власнику відчужувати, розпоряджатись та користуватись вказаним майном.

Вивчивши клопотання про арешт майна з доданими до нього документами, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
За змістом абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Однак, слідчий, звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, вказує, що майно, яке на його думку належить арештувати, було вилучене 30.05.2019 під час особистого обшуку ОСОБА_4 при його затриманні, в порядку ст. 208 КПК України, як особи, підозрюваної у вчиненні злочину, на підтвердження чого до матеріалів клопотання надано копію протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину. Але, в порушення ч.1 ст. 172 КПК України, подане слідчим клопотання не містить відомостей щодо місцеперебування ОСОБА_4 на час звернення до суду з таким, з огляду на те, що безпосередньо у самому клопотанні слідчого вказана лише адреса місця проживання чи реєстрації такого, а в доданих до клопотання документах, містяться відомості щодо затримання останнього, а здійснення судом повідомлення підозрюваного про дату, час та місце розгляду клопотання з приводу арешту майна того, лише за адресою місця проживання «до затримання», потягне за собою порушення Конституційних прав такої особи на захист своїх прав, з огляду на ту обставину, що підозрюваний наразі може перебувати в слідчому ізоляторі, тощо, а про це не зазначено слідчим у клопотанні, і судовий виклик такій не буде вручено належним чином, передбаченим ст. 135 КПК України. Крім того, з копії протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 30.05.2019, слідує, що ОСОБА_4 , на майно якого просить накласти арешт слідчий, користується послугами адвоката, проте слідчим у клопотанні про наявність захисника (його прізвища, ім`я та по батькові) у останнього вказано не було, як і не зазначена адреса, за якою того необхідно повідомити про дату, час та місце розгляду клопотання, відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України.

До того ж, слідчий суддя звертає увагу й на те, що долучений слідчим до матеріалів клопотання витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003197 від 30.05.2019 не містить підпису реєстратора, що позбавляє суд можливості розцінити такий як належний процесуальний документ.
І на останок, слід зазначити, що в мотивувальній частині клопотання слідчий вказує, що «вилучені речі 31.05.2019 були оглянуті в присутності потерпілих, які впізнали серед них речі, які були в них викрадені. Вказані вилучені речі були визнанні речовими доказами у даному кримінальному провадженні», разом з тим, копії постанови про дійсне визнання такого майна у кримінальному провадженні в якості речового доказу слідчим до клопотання долучено не було, та більш того, в такому випадку слідчому судді є незрозумілим резолютивна частина клопотання, в якій зазначено, що саме ОСОБА_4 вказане майно належить на праві власності, та на підставі чого він є власником того, з огляду на те, що «потерпілі впізнали серед них речі, які були в них викрадені».

Недодержання зазначених вимог є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, що випливає зі змісту ч.3 ст. 172 КПК України.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділу Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно - повернути прокурору Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1