УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/11281/18

Провадження № 1-кс/638/4119/19

13.09.2019 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року про закриття кримінального провадження №0002448 від 23.06.2018 року, -

ВСТАНОВИВ:

11.09.2019 року в провадження слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року про закриття кримінального провадження №0002448 від 23.06.2018 року.

Скаргу обґрунтовує тим, що постановою слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року закрито кримінальне провадження №0002448 від 23.06.2018 року на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 Кримінального кодексу України. Про вказану постанову заявник дізнався випадково 01.09.2019 року, отримавши відповідь на скаргу. Справу закрито неправомірно за відсутністю складу злочину, адже незрозуміло який із елементів складу відсутній. Просить суд скасувати постанову про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що скаргу необхідно повернути скаржнику.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Як вбачається з матеріалів скарги, постановою слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року закрито кримінальне провадження №0002448 від 23.06.2018 року на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 Кримінального кодексу України.

Відповідно до вимог частини 1 статті 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Так, постанова слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0002448 постановлена 12.08.2019 року.

Доказів про отримання вказаної постанови 01.09.2019 року та у зв`язку з цим звернення в суд зі скаргою 10.09.2019 року на вказану постанову заявником не надано.

Водночас заявник питання про поновлення строку звернення до суду не ставить.

Згідно статті 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту, або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

Правовий строк існує у багатьох своїх різновидах, характер яких залежить від мети встановлення строку, його функцій, порядку регулювання відносин, яких він стосується і на які він має вплив. Одним із різновидів строків у кримінальному провадженні є строки за визначенням, до них належать абсолютно визначені, відносно визначені, не визначені, альтернативні (загальні та виключні).

Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу. Приписи КПК про строки регламентують тривалість строків, порядок їх обчислення та наслідки закінчення строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не позначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.

Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку, що для особи, яка оспорює постанову слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року про закриття кримінального провадження №0002448, початком (початковим моментом) перебігу строку для подання скарги була дата 13.08.2019 року, адже оспорювану постанову слідчий виніс 12.08.2019 року.

Поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом. Заявником не вказано та не підтверджено належними та допустимими доказами поважність причин пропуску звернення до суду після закінчення строку, визначеного кримінальним процесуальним законодавством, а звернення до суду саме 10.09.2019 року необґрунтовано.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першої цієї статті, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що скаргу подано після закінчення встановлених законом строків, тобто після закінчення 10-денного строку, при цьому також слід зазначити, що скаржник не був позбавлений права оскаржити рішення слідчого у встановлені законом строки, а тому скаргу необхідно повернути.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 214, 303, 304 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12.08.2019 року про закриття кримінального провадження №0002448 від 23.06.2018 року - повернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим кодексом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: