Провадження №1-кс/369/3119/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Києво-Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Києво-Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області старший лейтнант поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0003569 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Слідчий свої вимоги мотивує тим, що 28 липня 2019 року близько 23 години 30 хвилин ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , перебуваючи біля зупинки громадського транспорту «Ашан-Кільцева», що по вул. Велика Кільцева в с. Петропавлівська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області, діючи умисно, маючи умисел на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, діючи протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинили розбійний напад, поєднаний із насильством, що є небезпечним для життя чи здоров`я та з погрозою застосування такого насильства відносно потерпілого ОСОБА_9 , підійшли до останнього та без будь-яких пояснень схопили потерпілого почали наносити по тулубу удари кулаками в результаті чого останній втратив рівновагу та впав на землю. Реалізуючи свій виниклий умисел на розбійний напад, направлений на заволодіння майном, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 з метою подавлення супротиву потерпілого продовжили наносити удари ногами та руками по тулубу потерпілого в результаті чого потерпілий отримав тілесні ушкодження, у вигляді забита рана тім`яної ділянки, садна та синці волосистої частини голови, лівої вушної раковини та завушної ділянки, садна ліктьового та правого колінного суглобів, які згідно висновку спеціаліста № 98 від 30.07.2019 відноситься до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.
Після цього, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, відкрито заволоділи мобільним телефоном марки «Samsung Galaxy A6» чорного кольору та грошовими коштами у сумі 30 (тридцять) гривень належні потерпілому ОСОБА_9 .
Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 утримуючи при собі вищезазначене викрадене майно, з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку.
30.07.2018 о 21 годині 30 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
31.07.2018 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, а саме у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи(розбій), яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб.
Таким чином, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, українець, громадянин України, з середньою освітою, непрацюючий, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий.

Вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколом прийняття заяви про вчинення злочину, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідка, протоколом впізнання особи за фотознімками та іншими матеріалами в сукупності.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років із конфіскацією майна.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному

ОСОБА_8 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, та покарання за який становить від семи до десяти років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявок до органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на потерпілого, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 необхідно обрати найсуворіший запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Відповідно до практики Європейського суду із захисту прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Наявність вищевказаних ризиків свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому слідчий просив суд задовольнити клопотання та застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб у державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Застосувати п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України та при постановленні ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 розмір застави не визначати.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити його у повному обсязі.

У судовому засіданні захисник заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Суд, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку осіб, які брали участь у розгляді справи, приходить до висновку що клопотання слідчого не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі, раніше не судимий, має постійне місце проживання та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає його мати та брати, має тимчасове місце проживання на території Київської області, а саме: АДРЕСА_2 , не одружений, підозра про вчинення ОСОБА_5 злочину є обґрунтованою, але при цьому слідчим та прокурором не наведено доказів, які б свідчили про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому суд, враховуючи положення ст.ст.177,178 КПК України, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого Києво-Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, а саме до 01 жовтня 2019 року (включно).

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 19.00 годин вечора до 07.00 годин ранку наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по справі.
Роз`яснити підозрюваному, що у випадку невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали покласти на Києво-Святошинський відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1