Єдиний унікальний номер:448/416/19
Провадження № 1-кп/448/112/19
У Х В А Л А

02.05.2019 року суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали цивільного позову прокурора Мостиського відділу Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_2 в інтересах держави в особі Львівського обласного центру зайнятості до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, який заявлено у кримінальному провадженні №0000542 від 11.09.2018 року про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.1 ст.190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Мостиського районного суду Львівської області перебувають вищевказані матеріали кримінального провадження.
Прокурор Мостиського відділу Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_2 звернулася до суду з цивільним позовом та просить стягнути з обвинуваченого ОСОБА_3 на користь Львівського обласного центру зайнятості майнову шкоду в розмірі 64 000 гривень, спричинену кримінальним правопорушенням, у зв`язку з безпідставним перерахуванням зазначених коштів ФОП « ОСОБА_4 » та подальшою передачею таких як безвідсоткової фінансової допомоги ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали цивільного позову, приходжу до наступного висновку.

Частина 4 ст.128 КПК України передбачає, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.4 ст.56 ЦПК України, прокурор, який звертається в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державною здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 ЦПК України.

Проте, прокурор не вказав підстави для такого представництва, зокрема, не подано належних та допустимих доказів про те, що Львівський обласний центр зайнятості не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження в контексті неможливості самостійного звернення вказаної юридичної особи з цивільним позовом до суду в даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Так, роль прокурора у сфері представництва інтересів держави має допоміжний характер і основну роль згідно чинного законодавства України відіграють профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які самостійно звертаються до суду.

Згідно положень ч. 1ст. 167 ЦК України держава діє у цивільних правовідносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

З метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з дотриманням вимог процесуального закону, та зобов`язаний надати суду документи, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення цих осіб до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) повинен визначити, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві (заяві) необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року N 3-рп/99).

Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому ч.2 або 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Зазначені обставини повинні перевірятися судом при зверненні прокурора з відповідною заявою або скаргою до суду.

Право подавати позов (заяву) прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Суд враховує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

В матеріалах цивільного позову відсутні підтвердження, що Львівський обласний центр зайнятості підтримує заявлені прокурором позовні вимоги, а навпаки у підготовчому судовому засіданні 24.04.2019 року представник Львівського обласного центру зайнятості вказав, що вони мають намір самостійно звернутися до суду із цивільним позовом до ОСОБА_3 після закінчення розгляду даного кримінального провадження та не розуміють причин того, чому із таким позов звернулась саме прокуратура.

Пунктом 4 ч.4 ст. 185 ЦПК України встановлено, що позовна заява повертається у випадку, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч.5 ст.185 ЦПК України, суд повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Отже, оскільки зі змісту поданого до суду прокурором цивільного позову в інтересах держави в особі Львівського обласного центру зайнятості не вбачається жодного обґрунтування можливого факту нездійснення або неналежного здійснення вказаним органом повноважень на звернення до суду з цивільним позовом, вважаю що прокурором не наведено причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підстави для звернення прокурора до суду, тобто підстави для представництва прокурором інтересів держави не обґрунтовані.
З огляду на наведе, вважаю за необхідне вищевказаний цивільний позов повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 128, 371, 372 КПК України, ст.185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Цивільний позов прокурора Мостиського відділу Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_2 в інтересах держави в особі Львівського обласного центру зайнятості до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, який заявлено у кримінальному провадженні №0000542 від 11.09.2018 року про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.1 ст.190 КК України повернути прокурору Мостиського відділу Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_2 , разом із доданими до нього документами.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Мостиський районний суд Львівської області) шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя ОСОБА_1

Ухвала набрала законної сили «___» ______________ 20 __ р.

Суддя ОСОБА_1