ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1314/19 Головуючий 1ї інстанції - ОСОБА_1
Справа №639/6244/18 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретарів - ОСОБА_5 , ОСОБА_6
прокурора - ОСОБА_7
захисника - ОСОБА_8
підозрюваного - ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.07.2019 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0003195 від 08.09.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 190 КК України, -
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0003195 від 08.09.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 190 КК України.

Відносно ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27), з моменту фактичного затримання підозрюваного, строком до 9 вересня 2019 року, включно. Одночасно визначено ОСОБА_9 заставу у розмірі 425 318 (чотириста двадцять п`ять тисяч триста вісімнадцять ) грн. 00 коп.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді та відмовити слідчому у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування апеляційної скарги адвокат посилався на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_9 підозри, оскільки вважає, що у кримінальному провадженні було змінено територіальну підслідність без жодного на те обґрунтування і процесуального документу. Вважає, що повідомлення про підозру має бути здійснено саме повноваженою особою. На момент розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, ОСОБА_9 не набув статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, так як йому не повідомлено про підозру у встановленому законом порядку, що свідчить про необґрунтованість підозри. Згідно повідомлення про підозру від 09.07.2019 ОСОБА_9 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України за попередньою змовою разом з ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . Однак, згідно витягу з ЄРДР, який надано в якості доказу до клопотання, у даному кримінальному провадженні, окрім ОСОБА_9 жодній особі про підозру не повідомлено.

Також немає жодного доказу необхідності обрання підозрюваному саме виняткового запобіжного заходу. В клопотанні не викладено обставин, як того вимагає п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України, на підставі яких прокурор дійшов висновку про наявність вказаних в клопотанні ризиків. Заявлені в клопотанні ризики жодним чином не доведені, наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення також не надано.

Судом не враховано той факт, що ОСОБА_9 раніше не судимий, має вищу освіту, постійне місце проживання, одружений, у нього на утриманні малолітня донька та батьки-пенсіонери. Батько є інвалідом І групи та потребує стороннього догляду. ОСОБА_9 є єдиним сином у родині та єдиною особою, яка може піклуватись про батьків-пенсіонерів. Крім того, підозрюваний страждає на різні захворювання, у зв`язку з чим йому рекомендовано дієтологічне харчування та вживання препаратів, що зріджують кров. Не зважаючи на те, що ОСОБА_9 офіційно не працевлаштований, він здійснює роботи за наймом та за домовленістю, позитивно характеризується. Раніше до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувався. Проживає ОСОБА_9 в Харкові із сім`єю, але раз на тиждень їздить до м. Куп`янськ допомагати батькам, що свідчить про наявність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків. Також захисник посилався на практику ЄСПЛ.

На підставі викладеного вважав, що слідчим суддею допущено формальний підхід до розгляду клопотання, вивчення доказів, якими воно обґрунтовувалось, що призвело до винесення ухвали, яка не відповідає вимогам ст. 307 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора про необґрунтованість апеляційної скарги. Також прокурор пояснив, що не всім іншим особам, які діяли у групі з підозрюваним, вручена підозра у зв`язку з тим, що вони ухиляються від отримання підозри; пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

З матеріалів клопотання слідчого вбачається, що слідчим відділом Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0003195 від 08.09.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

16.07.2019 року слідчий поліції звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 . В обґрунтування клопотання посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4 ч. 1 ст.177 КПК України. Обґрунтовував вказані ризики тим, що підозрюваний вчинив особливо тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5-ти до 12-ти років з конфіскацією майна. Знаходячись на свободі, може незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні з метою надання необхідних підозрюваному показів та таким чином спробувати уникнути кримінальної відповідальності. Органом досудового розслідування станом на теперішній час активно вживаються заходи щодо відшукування та отримання довіреностей, наказів, договорів, розписок, інших документів, що додатково підтверджують факт отримання ОСОБА_9 грошових коштів від потерпілих, у зв`язку з чим останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Підозрюваний ОСОБА_9 за час своєї трудової діяльності у банківській сфері займав відповідальні посади та має стійкі зв`язки, в тому числі і з теперішніми працівниками ПАТ «Банк «Фінанси та кредит», у зв`язку з чим він може перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином. Характер вчиненого ОСОБА_9 кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб вказує на стійкість його взаємозв`язків з іншими учасниками та його можливість впливу на їх показання. ОСОБА_9 офіційно не працевлаштований, не має законного джерела доходів і засобів до існування та постійно відсутній за своїм місцем мешкання, у зв`язку з чим може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. 07.07.2015 ОСОБА_9 вчинив кримінальні правопорушення в групі інших осіб, з якими знайомий і може координувати свої дії та покази з метою уникнення кримінальної відповідальності. Тому вважав, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року клопотання слідчого поліції задоволено . До підозрюваного ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27), з моменту фактичного затримання підозрюваного, строком до 9 вересня 2019 року, включно та визначено заставу у розмірі 425 318 (чотириста двадцять п`ять тисяч триста вісімнадцять ) грн. 00 коп.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Вказав, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_9 підозри підтверджена: заявою про вчинення кримінального правопорушення від уповноваженої особи Гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Банк «Фінанси та кредит»; службовою запискою від директора юридичного департаменту ОСОБА_14 ; рішенням Московського районного суду м. Харкова від 09.07.2010 у справі №№2-8014/2009, 2-7674/2010; витягом з протоколу №30 кредитного комітету АТ «Банк «Фінанси та кредит» від 28.05.2015; витягом з наказу №482-к від 01.09.2014; договором завдатку від 07.07.2015 на суму 20 000 доларів США, укладеного між ПАТ «Банк «Фінанси та кредит» в особі ОСОБА_9 та Азамі Кенуль Новруз кізі, в інтересах якого угоду підписано ОСОБА_15 . з приводу купівлі приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ; висновком Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ від 22.05.2019 за № 24; заявою від ОСОБА_16 та ОСОБА_15 від 05.07.2019; постановою при визнання потерпілим ОСОБА_16 , ОСОБА_15 ; протоколом допиту ОСОБА_16 від 14.02.2019 та ОСОБА_15 від 28.02.2019; повідомленням про підозру ОСОБА_9 від 09.07.2019; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 09.07.2019.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлений лише ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, наявність інших ризиків дослідженими в ході розгляду клопотання доказами прямо не підтверджується. Враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий, на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансері не перебував, одружений, має малолітню дитину, батьків, що мають статус пенсіонера, батька інваліда І групи, розмір майнової шкоди, заподіяння якої є кваліфікуючою ознакою складу кримінального правопорушення, вчинення котрого інкримінується ОСОБА_9 , слідчий суддя вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим і обрав відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Суд визначив заставу у розмірі 425 318 грн. лише тому, що ця сума дорівнює розміру майнової шкоди, заподіяння якої є кваліфікуючою ознакою складу кримінального правопорушення та не виходить за межі розміру, передбаченого у ч. 5 ст. 182 КПК України. Інших обґрунтувань визначення цієї суми в ухвалі не наведено.

Судова колегія погоджується в цілому з висновками слідчого судді про наявність обґрунтованої підозри та встановленого слідчим суддею ризику, за винятком посилання на надання слідчим такого доказу, як договір завдатку. В цій частині ухвала слідчого судді не відповідає матеріалам клопотання та діючому ЦК України.

Посилаючись на договір задатку, який начебто 07.07.2015 підписав ОСОБА_9 , слідчий не надав ні копії, ні оригіналу такого договору. Згідно з ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Згідно чинного законодавства договір купівлі-продажу нерухомого майна повинен бути виготовлений на спеціальному бланку, нотаріально посвідченим та внесеним до державних реєстрів. Цім вимогам закону повинен відповідати і договір завдатку. Наданий слідчим аркуш, на якому написано «соглашение о задатке» (а.с.20) ніяким чином не свідчить про наявність договору завдатка, який згідно з чинним законодавством повинен бути нотаріально посвідченим, викладеним на спеціальному бланку та внесеним у відповідні державні реєстри.

Також судова колегія не погоджується з висновками ухвали слідчого судді в частині визначення розміру застави з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього і визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином, закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Вказане означає, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

Вказані вимоги закону слідчим суддею при вирішенні питання про розмір застави належним чином враховані не були.

Так, не були в достатній мірі враховані обставини кримінального правопорушення. Згідно з підозрою, матеріальна шкода була заподіяна потерпілим ОСОБА_15 та ОСОБА_16 у розмірі 425 318 грн. групою у складі 4 осіб. З матеріалів клопотання слідчого поліції вбачається, що потерпілі протягом майже чотирьох років не звертались до суду або правоохоронних органів з будь-якими заявами про вчинення відносно них протиправних дій, стягнення заподіяної шкоди та мали значний дохід від користування майном протягом тривалого часу. Вказані обставини взагалі залишились поза увагою слідчого судді.

Як вбачається з матеріалів справи, при визначенні застави, слідчий суддя формально посилався на сімейний стан підозрюваного, наявність у нього малолітньої дитини, батьків-пенсіонерів, один з яких є інвалідом 1 групи, стан здоров`я підозрюваного, оскільки при визначенні застави ці обставини не були достатньо враховані.

Враховуючи конкретні обставини справи, наявність у підозрюваного на утриманні малолітньої дитини та батьків-пенсіонерів, один з яких є інвалідом 1 групи, стан здоров`я підозрюваного, відсутність у нього постійних джерел доходів, відсутність відомостей про придбання підозрюваним після вчинення протиправних дій буд-якого рухомого або нерухомого майна, про ухилення підозрюваного від явки до слідчого, судова колегія вважає, що достатнім розміром застави, який відповідає вимогам ст. 183 КПК України і здатний забезпечитиутримування підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки є розмір застави у 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 192 100 грн.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Посилання в апеляційній скарзі адвоката на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_9 підозри та непідтвердження вказаних в клопотанні ризиків спростовується матеріалами справи. Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_9 підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України підтверджується наданими слідчим до клопотання доказами.

Доводи захисту стосовно відсутності у слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 повноважень складати та вручати підозру ОСОБА_9 спростовуються витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо даного кримінального провадження, відповідно до якого органом досудового розслідування є саме Новобаварський ВП ГУНП в Харківській області. В судовому засіданні прокурором була надана постанова першого заступника прокурора Харківської області ОСОБА_17 від 29.10.2018 року про доручення здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003195 від 08.09.2017 р. саме Новобаварському ВП ГУНП в Харківській області, зважаючи на складність досудового розслідування, а також його неефективність здійснення з боку слідчих СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області.

З урахуванням наведених обставин, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_8 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 182, 183, 376, 392, 393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року скасувати в частині визначення розміру застави в сумі 425 318 грн. та в цій частині постановити нову ухвалу.

Визначити розмір застави в сумі 192 100 грн., що дорівнює 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В іншій частині ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді