Провадження № 1-кс/161/5126/19
У Х В А Л А
про арешт майна

м. Луцьк 14 червня 2019 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора відділу прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого в ході проведення 11.06.2019 обшуку приміщення кабінету ТОВ «Рівнестандарт» за адресою: Волинська область, м. Луцьк, вул. Вахтангова, 10В,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведення 11.06.2019 обшуку приміщення кабінету експерта ТОВ «Рівнестандарт» за адресою: Волинська область, м. Луцьк, вул. Вахтангова, 10В, а саме: грошових коштів в сумі 3000 гривень, 6 купюр, номіналом по 500 гривень серії БН №2001155; ВЖ №7812857; ЛВ №7989300; ЛД №4264643; УН № 8078864; ЛВ №1087113, які були виявлені в металевій корзині під столом, які являються предметом неправомірної вигоди, оскільки їх серії та номери співпадають з грошовими коштами, що використовувалися для передачі в якості неправомірної вигоди ОСОБА_5 ; грошових коштів в сумі 131 450 гривень, виявлених в металевій корзині під столом; 9 клаптиків паперу з чорновими записами; журнал з чорновими записами; ноутбук марки «Самсунг»; пакет з сертифікатами відповідності на автомобілі; мобільного телефону марки «Самсунг»; сертифікатів відповідності на автомобілі, які були виявлені в синій папці.

Клопотання мотивує тим, що у провадженні СУ ГУНП у Волинській області перебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого внесені 08.02.2019 року до ЄРДР за №0000010, за попередньою правовою кваліфікацією ч.4 ст.368-4 КК України
В ході проведення 11.06.2019 обшуку приміщення кабінету експерта ОСОБА_5 ТОВ «Рівнестандарт» за адресою: Волинська область, м. Луцьк, вул. Вахтангова, 10В, вилучено речі та документи, які постановою слідчого від 11.06.2019 року визнано речовими доказами.

Оскільки вказані речі та документи, на думку слідчого та прокурора, мають важливе значення у кримінальному провадженні, з метою їх дослідження органом досудового розслідування та в зв`язку з тим, що вони відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України, тому звернулися з даним клопотанням до суду.

В судове засідання власник майна чи його представник не з`явилися, хоча судом вживались заходи для забезпечення його явки, в зв`язку з чим клопотання розглядається без його присутності.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, заслухавши думку слідчого та прокурора, які підтримали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна слід задовольнити частково.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною 2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами, згідно з ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З матеріалів клопотання вбачається, що речі та документи були вилучені 11.06.2019 року в ході проведення обшуку, клопотання подано до суду 12.06.2019 року, що стверджується поштовим конвертом, а тому суд вважає, що строки його подачі слідчим, відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, дотримано.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для арешту майна: зокрема грошових коштів в сумі 3000 грн., які використовувались для передачі в якості неправомірної вигоди, 9 клаптиків паперу з чорновими записами, журналу з чорновими записами, оскільки вони мають безпосереднє відношення до даного провадження (іншого не доведено), а тому з метою збереження речових доказів та дослідження органами досудового слідства, оскільки майно, у вигляді даних речей, відповідає критеріям, визначеним ст.98, ч.2 ст.167 КПК України, є доказом злочину, тому на вказане майно слід накласти арешт, з забороною користування та розпорядження.

Клопотання в частині накладення арешту на інше майно до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Так, стаття 41 Конституції України передбачає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений своєї власності.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ст.ст. 7, 16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Встановлено, що підприємство ТОВ «Рівнестандарт» здійснює свою діяльність у АДРЕСА_1 . Грошові кошти в сумі 131 450 грн. не є предметом неправомірної вигоди, а вилучені сертифікати не містять того сертифікату, за який було експертом отримано неправомірну вигоду, не встановлено їх незаконне походження (підробку) чи видачу. На думку суду, накладення арешту на вказані речі буде порушувати права інших осіб, а також самого товариства на мирне володіння майном, оскільки ні особи, сертифікати на автомобілі яких вилучені, ні товариство, не повинно нести відповідальність (окрім випадків встановлених законом) за дії своїх працівників. Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited проти України», будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. В зв`язку з наведеним суд не вбачає правових підстав для накладення арешту на дане майно.
Згідно ст.168 ч.2 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Зважаючи на те, що мобільний телефон марки «Самсунг», ноутбук марки «Самсунг» з інформацією, що міститься на ньому, не є необхідною умовою проведення експертного дослідження, не є засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки такого матеріалами клопотання не доведено, тому підстави для накладення арешту на вказаний телефон та ноутбук, стороною обвинувачення не доведено, в зв`язку з чим і у цій частині клопотання слід відмовити.

Відмова у задоволенні клопотання про арешт майна, згідно ч.3 ст.173 КПК України, тягне за собою негайне повернення особі вилученого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно: грошові кошти в сумі 3000 гривень, 6 купюр, номіналом по 500 гривень серії БН №2001155; ВЖ №7812857; ЛВ №7989300; ЛД №4264643; УН № 8078864; ЛВ №1087113, виявлені в металевій корзині під столом, які являються предметом неправомірної вигоди, оскільки їх серії та номери співпадають з грошовими коштами, що використовувалися для передачі в якості неправомірної вигоди ОСОБА_5 ; 9 клаптиків паперу з чорновими записами; журнал з чорновими записами.

Заборонити користуватись та розпоряджатись майном, на яке накладено арешт.

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській ОСОБА_4 про арешт майна: грошових коштів в сумі 131 450 гривень, які були виявлені в металевій корзині під столом; ноутбук марки «Самсунг»; пакет з сертифікатами відповідності на автомобілі; мобільний телефон марки «Самсунг»; сертифікати відповідності на автомобілі, які були виявлені в синій папці - відмовити.
Відмова у задоволенні клопотання про арешт майна, згідно ч.3 ст.173 КПК України, тягне за собою негайне повернення особі вилученого майна.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити власнику майна, який не б ув присутнім у судовому засіданні (для відому).
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1