Справа № 296/8465/19
УХВАЛА
Іменем України

04 вересня 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000129 від 16.05.2018 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Романів, Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, не судимого,

що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Управління СБ України в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000129 від 16.05.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

26.05.2019 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Романів Житомирської області, громадянину України, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 03.06.2019 до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

02.08.2019 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира продовжено строк застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування - до 26.08.2019, при цьому заборонено залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 в нічну пору доби з 22.00 години по 06.00 годину протягом дії ухвали.

23.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про зміну повідомленої раніше підозри від 26.05.2019, а саме те, що він підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

28.08.2019 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, обґрунтовуючи його наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, з викладених у клопотанні підстав.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечував, вказував, що жодним чином не порушував обов`язків, покладених на нього попередніми ухвалами, навчається заочно та працює.

Захисник в судовому засіданні також проти клопотання заперечував, просив застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки досудове розслідування закінчено 23.08.2019, підозрюваний має належну процесуальну поведінку, бажає працювати, так як має кредитні зобов`язання. Також наголосив, що іншому підозрюваному у цьому кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Прокурор підтвердив, що за час перебування підозрюваного під домашнім арештом інформації щодо порушення ним процесуальних обов`язків не надходило.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст. 307 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Тобто у розумінні Конституції України та Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини домашній арешт є способом обмеження конституційного права особи на свободу, а тому на думку слідчого судді є одним з запобіжних заходів, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Як вбачається з п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Разом з тим, слідчим суддею враховується, що згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа ті інші обставини.

Так, органом досудового розслідування не доведено та слідчим суддею у судовому засіданні не встановлено об"єктивних даних, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно в умовах цілодобового домашнього арешту.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, а також дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання, не порушував обов`язки, які попередньо були покладені на нього слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку, що міра запобіжного заходу у виді особистого зобов"язання забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

Крім того, застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у виді особистого зобов"язання, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану додаткові обов"язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.177,178, 181, 193, 194, 201, 309 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобовязання.

На підозрюваного ОСОБА_5 покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження, зокрема для проведення процесуальних, слідчих дій;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування із свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт (інші документи) для виїзду за кордон;

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на орган національні поліції за місцем проживання підозрюваного та слідчих у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1