УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 161 001 000 137 94 від 30.10.2016, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Кропивня Володарсько-Волинського р-ну Житомирської області, громадянин України, українець, з вищою освітою, офіційно не працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 ,

підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у криміналому провадженні № 120 161 001 000 137 94 від 30.10.2016.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 09.07.2019 ОСОБА_4 повідомлений про підозру за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України, відповідно до якої ОСОБА_4 упродовж 2017 року вчинив пособництво у використанні завідомо підроблених документів, а також пособництво у заволодінні майном ПАТ «Банк Фінанси та Кредит» на суму 38 244 000 грн. шляхом обману, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та свідка ОСОБА_8 , продовжити злочинну діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували з приводу задоволення клопотання, зазначивши, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .
Слідчий суддя, заслухавши сторін кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Оцінюючи вірогідність існування ризиків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя також вважає, що на користь існування наведених прокурором ризиків, свідчать характер вчиненого кримінального правопорушення, який вчинений за попередньою змовою групою осіб та має наслідком завдання потерпілому майнової шкоди в особливо великому розмірі. Отже, зазначені обставини є підставою для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного та обґрунтовують ймовірність поза процесуальної поведінки підозрюваного.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також, не виключено, що з метою зміни іншими підозрюваними та свідком ОСОБА_8 наданих показань, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити дії з метою здійснення незаконного впливу на них.

Водночас, не ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику щодо можливого продовження підозрюваним ОСОБА_4 злочинної діяльності.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ст. ч. 1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Однак, прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити достатні гарантії виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги наявність у підозрюваного постійного місця проживання, сім`ї, утриманців, вік підозрюваного та відсутність у нього судимостей, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до ОСОБА_4 менш суворий запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

-не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого або прокурора;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- утриматися від будь-якого спілкування з підозрюваними ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також свідком ОСОБА_8 ;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 10 жовтня 2019 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1