печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва провадження за клопотанням сторони кримінального провадження №00000104 від 12.04.2019 року - прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання сторони кримінального провадження №00000104 від 12.04.2019 року - прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 , про арешт майна.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Київською місцевою прокуратурою № 6 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №00000104 від 12.04.2019, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи ТOB «Світ Морепродуктів» (), ТОВ «Рибка Щодня» (), ТОВ «Фіш-Альянс» (), ПМП «Лотос» () шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до фінансово-господарських документів підприємства, щодо псевдо реалізації ТМЦ (робіт, надання послуг) в адресу підприємств з ознаками фіктивності а саме: TOB «Раскон Інвест» (), ТОВ «Утк Фуд Постач» (), ТОВ «Альбіус Груп» () здійснили підробку документів, а саме: податкових декларацій з ПДВ, податкових накладних, видаткових накладних, податкової звітності та інших документів фінансово-господарської діяльності підприємства.

У рамках вказаного кримінального провадження, встановлено ряд підприємств, які входять до групи підприємств, що мають ознаки «фіктивності», а саме: ТОВ «Альбіус Груп» (код 42387566), ТОВ «Раскон Інвест» (код 41686169), ТОВ «УТК Фуд Постач» (код 42534790), ТОВ «Євразія Продакт» (код 42534832), ТОВ «Одеса Трейд ЛТД» (код 42534900), ТОВ «Компанія Бріллі» (код 42802330), ТОВ «Рексіл Україна» (код 42802057), ТОВ «Мерчант Трейдинг» (код 42801692).

Встановлено, що послугами з незаконного формування податкового кредиту зазначеної вище конвертаційної групи скористалось наступне підприємство вигодонабувач, а саме: ПМП «Лотос» ().

Відповідно до інформації наданої ДФС ПМП «Лотос» (), відкрито та використовується наступні розрахункові рахунки: АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), адреса: м. Київ, вул. Жилянська, 43: № НОМЕР_1 (українська гривня, євро, долар США) відкритий 14.04.2016; № НОМЕР_2 (українська гривня) відкритий 14.08.2016.

30.05.2019 постановою прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 грошові кошти на вказаних рахунках визнано речовими доказами у кримінальному проваджені №00000104 від 12.04.2019 року.
Прокурор вказує, що з метою належного збереження речових доказів, на вказані рахунки слід накласти арешт.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що вказані грошові кошти мають відношення до кримінального провадження, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, вимога клопотання щодо зобов`язання службових осіб та працівників банку негайно, після оголошення ухвали слідчого судді, надати прокурору Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 або оперативним працівникам шостого відділу ОУ ГУ ДФС у місті Києві, які здійснюють слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням, довідку про виконання зазначеної ухвали та залишок коштів на вищевказаному рахунку при накладенні арешту та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на рахунку за запитами прокурора Київської місцевої прокуратури №6 задоволенню не підлягає, оскільки є необґрунтованою.
За таких обставин клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ПМП «Лотос» (): № НОМЕР_1 (українська гривня, євро, долар США) відкритий 14.04.2016; № НОМЕР_2 (українська гривня) відкритий 14.08.2016, в банківській установі АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528).

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках: ПМП «Лотос» ():
- № НОМЕР_1 (українська гривня, євро, долар США) відкритий 14.04.2016;

- № НОМЕР_2 (українська гривня) відкритий 14.08.2016, в банківській установі АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, виплати заробітних плат.
Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять в адресу: ПМП «Лотос» (): № НОМЕР_1 (українська гривня, євро, долар США) відкритий 14.04.2016; № НОМЕР_2 (українська гривня) відкритий 14.08.2016, в банківській установі АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів та виплати заробітних плат.
В решті вимог клопотання відмовити.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1