Ухвала
13 червня 2019 року
м. Київ
справа № 188/12/18
провадження № 51-2962ск19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 29 листопада 2018 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 13 березня 2019 року щодо ОСОБА_5 ,
встановив:
Захисник ОСОБА_4 звернулась до суду з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Так, відповідно до вказаного кримінального процесуального закону в касаційній скарзі має бути наведено вимоги особи, яка подала касаційну скаргу, з їх обґрунтуванням і зазначено, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412414 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,

що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
Відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили

чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Перевіривши касаційну скаргу захисника, колегія суддів прийшла до висновку,

що з її змісту не вбачається, у чому саме полягають істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, а також яким чином вони вплинули на законність та обґрунтованість судових рішень та були б безумовною підставою для скасування вироку районного суду та ухвали суду апеляційної інстанції касаційним судом.
Зі змісту касаційної скарги захисника ОСОБА_4 вбачається, що вона не погоджується з оцінкою доказів, наявних у матеріалах кримінального провадження, вдається до аналізу, зокрема, висновків судово-медичних експертиз, показань потерпілої ОСОБА_6 , стверджує про суперечності, наявні у її показаннях.
Разом з тим, доводи щодо невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, неповноти судового розгляду, на що у касаційній скарзі посилається захисник, відповідно до вимог ст. 438 КПК не є підставою

для скасування судових рішень судом касаційної інстанції.
Наявність вказаних недоліків позбавляє суд касаційної інстанції можливості вирішити питання про відкриття провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу

про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги

і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду

на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 на вирок Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 29 листопада 2018 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 13 березня 2019 року щодо ОСОБА_5 , залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3
Судді: