печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «БЕСТ БЕРІ» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.04.2019 року в рамках кримінального провадження № 0001802,-

В С Т А Н О В И В :
03.05.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «БЕСТ БЕРІ», в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна, а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках

- НОМЕР_1 євро, НОМЕР_2 долар США, НОМЕР_3 гривня - ТОВ "БЕСТ БЕРІ" (), що відкриті в АТ " Райффайзен Банк Аваль" (МФО 300335), що розташований за адресою: м. Київ вулиця Лєскова, буд. 9;

- НОМЕР_4 євро, НОМЕР_5 долар США, НОМЕР_6 гривня, НОМЕР_7 польський злотий - ТОВ "БЕСТ БЕРІ" (), що відкрито в Ф-Я"КИЇВСIТI" ПАТ КБ"ПРИВАТБАНК" (МФО 380775), що знаходиться за адресою: м. Київ вул. Кирилівська, 104, накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.04.2019 року по справі № 757/18128/19-к за клопотанням прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням,яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві (з місцем постійної дислокації у місті Києві) Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001802 від 26.07.2018.

Клопотання обгрунтоване тим, що накладення арешту на майно, яке знаходиться у власності ТОВ "БЕСТ БЕРІ" є безпідставним та необгрунтованим. Крім того, заявник зазначає, що арешт майна впливає на права і свободи підприємства, яке фактично позбавлено можливості розпоряджатись належним йому на праві власності майном, продовжувати займатись підприємницькою діяльністю, проводити виплату заробітної плати та відповідних податкових та договірних зобов`язань.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Прокурор Генеральної прокуратури України у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представником заявника подано до суду заяви про розгляд справи за його відсутністю, при цьому останній клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність особи, якою подано клопотання та слідчого/прокурора у кримінальному провадженні. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 174 КПК України.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до клопотання письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.04.2019 року у рамках кримінального провадження №0001802 від 26.07.2018, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 209 КК України накладений арешт на майно грошові кошти, які знаходяться на рахунках ряду суб`єктів підприємницької діяльності, в тому числі на грошові кошти на рахунку ТОВ «БЕСТ БЕРІ» № НОМЕР_8 в в АТ " Райффайзен Банк Аваль"та в Ф-ії "КИЇВСIТI" ПАТ КБ"ПРИВАТБАНК".
Як вбачається з даної ухвали, прокурор вказав на виникнення необхідності, з метою забезпечення речових доказів, накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках підприємств, в тому числі ТОВ «БЕСТ БЕРІ».

Вбачається, що представник власника арештованого майна - ТОВ «БЕСТ БЕРІ» не був присутній при розгляді Печерським районним судом міста Києва вказаного вище питання про арешт майна.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, ані ТОВ «БЕСТ БЕРІ» , ані його службові особи в кримінальному провадженні №0001802 від 26.07.2018не є підозрюваними, потерпілими або його представниками.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про задоволення клопотання, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За приписами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до усталеної практики Європейського суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заяваN 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, SeriesAN 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав контрактної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73 SeriesAN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n.50, SeriesAN 98).

Оцінюючи вказані вище обставини в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту конкретної особи, у зв`язку з чим вважає необхідним скасувати арешт майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.04.2019 року по справі №757/18128/19-к на грошові кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку ТОВ «БЕСТ БЕРІ» (код за ), а саме:

- НОМЕР_1 євро, НОМЕР_2 долар США, НОМЕР_3 гривня, що відкриті в АТ " Райффайзен Банк Аваль" (МФО 300335), що розташований за адресою: м. Київ вулиця Лєскова, буд. 9;
- НОМЕР_4 євро, НОМЕР_5 долар США, НОМЕР_6 гривня, НОМЕР_7 польський злотий, що відкрито в Ф-Я"КИЇВСIТI" ПАТ КБ"ПРИВАТБАНК" (МФО 380775), що знаходиться за адресою: м. Київ вул. Кирилівська, 104.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1