Справа № 204/3967/19
Провадження № 1-кс/204/1272/19
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 червня 2019 року слідчий суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0001122 від 31.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

5 червня 2019 року слідчий СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0001122 від 31.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Як вбачається з клопотання, слідчий просить накласти арешт на автомобіль марки «Renault Fluence 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, 2011 року випуску, номер шасі НОМЕР_2 , який знаходиться в користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучений під час обшуку 31.05.2019 року.

У клопотанні слідчого зазначено, що 30.05.2019 року, о 15 год. 50 хв., під час несення служби, патрулюючи біля будинку № 22-Б по вул. Криворізькій у м. Дніпрі, працівниками УПП було зупинено автомобіль «Renault Fluence 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 ; під час перевірки у останнього документів, а саме свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, було виявлено ознаки підробки. Однак, копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, яке містить ознаки підробки, та яке підтверджує право власності на майно до матеріалів клопотання слідчим не долучено.

Крім того, слідчим не зазначено адреси проживання володільця майна, у зв`язку з чим суддя не має можливості повідомити його про розгляд даного клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що вищевказане клопотанням було подано слідчим без додержання вимог ст. 171 КПК України, тому вважаю за необхідне повернути клопотання про накладення арешту майна слідчому та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 171-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0001122 від 31.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України повернути слідчому.

Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1