МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 480/820/19
Провадження № 1-кп/480/276/19
УХВАЛА
Іменем України

21 серпня 2019 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.05.2018 року за № 0000335 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

встановив:

У провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.05.2018 року за № 0000335 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 надав письмове клопотання про повернення обвинувального акта прокурору у зв`язку із тим, що сторона обвинувачення безпідставно звинувачує ОСОБА_4 у вчиненні злочину, оскільки в діях останнього відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника та наполягав на поверненні обвинувального акта прокурору.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника обвинуваченого, вказавши, що дане клопотання безпідставне та необґрунтоване, оскільки обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.291 КПК України. Крім того, просив суд призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України до судового розгляду.

Потерпіла ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_7 просили суд відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого.

Вислухавши позиції сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, заявлене захисником клопотання, суд дійшов наступного.

Пунктом 3 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до положень ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, імя, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, імя, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, імя, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи помякшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.
Зазначений перелік вимог до обвинувального акту є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Згідно з дефінітивним визначенням, яке міститься в п.13 частини першої ст.3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до вимог частини четвертої ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин, які свідчать про наявність доказаних даних про подію кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інші.

Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити в собі не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а і точне формулювання, у тому числі і об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а також кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення.
Отже, в обвинувальному акті повинен мати місце як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, так і формулювання обвинувачення.

Зі змісту обвинувального акту вбачається, що він містить викладення фактичних обставин злочину, які інкримінованого ОСОБА_4 .
Окрім того, з реєстру з матеріалів досудового розслідування вбачається, що він містить посилання на прийняті процесуальні рішення.

Таким чином, обвинувальний акт в цьому провадженні не містить таких недоліків, які б суперечили положенням статті 291 КПК України, а тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає клопотання захисника обвинуваченого таким, що не підлягає задоволенню.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 надав письмове клопотання про виклик та допит експертів відповідно до ст.356 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника та просив суд задовольнити його.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому засіданні вказав, що зазначене клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає.

Потерпіла ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_7 залишили вірішення вказаного клопотання на розсуд суду, одночасно зазначивши, що вважають клопотання про виклик експертів передчасним.

Вислухавши позиції сторін кримінального провадження, дослідивши заявлене захисником клопотання, суд дійшов наступного.
Відповідно до положень ч.1 ст.356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
Враховуючи те, що судом не розпочато дослідження письмових доказів у справі, у тому числі не досліджені висновки експертів, необхідність для виклику в судове засідання експертів відсутня, а, отже, у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 слід відмовити, як передчасному.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні суд розглянув питання про призначення призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Прокурор Капраль, потерпіла ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_7 не заперечували про призначення призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_9 необхідність призначення кримінальному провадження до судового розгляду відсутня, оскільки обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України підлягає поверненню стороні обвинувачення.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, потерпілу та її представника, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Угод укладених у кримінальному провадженні до суду не надійшло. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору, а також підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не вбачається. Кримінальне провадження підсудне Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості, належить проводити відкрито. Обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України судом не встановлені.

Склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді є таким: прокурор, обвинувачений, захисник обвинуваченого, потерпіла, представник потерпілої.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.
За змістом ч.ч.1,2 ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

З урахуванням того, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, суд вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Крім того, потерпілою ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні подано позовну заяву до ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди та заяву про збільшення позовних вимог.

Частинами 1, 4, 5 статті 128 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно з положеннями ч.3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається з тексту позовної заяви та заяви про збільшення позовних вимог, вони не містить: 1) поштовий індекс місця проживання ОСОБА_6 ; 2) 2) реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_6 , за його наявності або номер і серія паспорту відповідача ОСОБА_6 ; 3) реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_4 , за його наявності або номер і серія паспорту відповідача ОСОБА_4 ; 3) поштовий індекс місця проживання відповідача ОСОБА_4 , його відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.
У заяві про збільшення позовних вимог ОСОБА_6 просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_4 матеріальну та моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 27882 грн 00 коп та 560000 грн 00 коп, відповідно. При цьому, обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються позовна заява не містить та до позовної заяви не додано. Також вказана заява про збільшення позовних вимог не містить зазначення ціни позову.

ОСОБА_6 , посилаючись у позовній заяві на певні докази та долучаючи їх, не зазначає щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів вказаних письмових доказів.

Окрім того, суд звертає увагу позивача, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено законом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.
Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вказаному, копії документів, які додані до позовної заяви, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні прізвище та ініціали особи, яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа, а також відмітки «Згідно з оригіналом»). Також, не засвідчені належним чином і копія позовної заяви та додані до неї копії документів для відповідачів по справі.

Поміж інше, ОСОБА_6 у позовній заяві не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися. А також, з тексту позовної заяви вбачається, що вона не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, ОСОБА_6 не зазначає у позовній заяві та до позовної заяви не додає доказів на підтвердження того, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки позовну заяву та заяву про збільшення позовних вимог подано без додержання вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, позовну заяву та заяву про збільшення позовних вимог належить залишити без руху і надати позивачу ОСОБА_6 строк для усунення недоліків.

Керуючись ч.4 ст.128, ст.ст.291, 314-316 Кримінального процесуального кодексу України, ч.ч.1-3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення прокурору обвинувального акта по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України відмовити.

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про виклик та допит експертів відповідно до ст.356 КПК України відмовити.

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 годину 00 хвилин 30 серпня 2019 року в приміщенні Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації Миколаївського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Миколаївській області в строк до 10 години 00 хвилин 23 вересня 2019 року скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Миколаїв, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого, потерпілу, представника потерпілої, свідків згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування.

Позовну заяву ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу копії даної ухвали.
Виконуючи вимоги ухвали, ОСОБА_6 пропонується:
1. Надати нову редакцію позовної заяви (відповідно до кількості сторін у справі), в якій будуть зазначені та яка буде містити наступні відомості:
1) реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта позивача та поштовий індекс місця проживання ОСОБА_6 ;
2) реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_4 , за його наявності або номер і серія паспорту ОСОБА_4 та поштовий індекс місця проживання ОСОБА_4 , його відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти;
3) ціна позову;
4) обґрунтований розрахунок сум, що стягуються;
5) відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів доданих до позовної заяви письмових доказів;
6) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;
7) підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
2. Надати належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви, а також копію позовної заяви та додані до неї копії документів для відповідача по справі.
Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

21.08.2019