Справа № 405/6708/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши на відкритому судовому засіданні клопотання старшого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 27.06.2019 за №0000166, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Омськ РФ, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , тимчасово не працюючого, не одруженого, маючого середньо-спеціальну освіту, раніше не судимого, депутатом не являється, -
постановив:
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить обрати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Слідчий в клопотанні вказує, що з метою запобігання ризикам, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків до нього слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор на судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.
Підозрюваний на судове засідання не з`явився, що відповідно ч. 6 ст. 193 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що СУ ГУНП в Кіровоградській здійснюється досудове слідство кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР 17.08.2018 №0000157, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України.
18.06.2019 ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України, та клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді застави, на розгляд якого він до місцевого суду не з`явився. На даний час ОСОБА_6 за місцем свого проживання відсутній, на виклики слідчого не з`являється та телефонні дзвінки не відповідає, на даний час його місцезнаходження невідоме.
Обґрунтованість підозри, про яку повідомлено ОСОБА_6 підтверджується наступними матеріалами справи: висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи від 26.04.2019 за № 1067/1068/19-27, висновком експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 10.05.2019 за № 1817/1818/19-27 та від 24.04.2019 за № 1412/1413/19-27/1607-1609/19-27, протоколами допиту свідків від 16.07.2019, 24.06.2019.
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_6 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України.
Також слідчим суддею відзначається, що практика Європейського суду з права людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового слідства були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Крім того, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 04.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Європейський Суд з прав людини у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Слідчий суддя вважає про наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КК України.
Такого висновку суд дійшов оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 , у разі визнання його винним, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та /або суду підозрюваного, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу тримання під вартою.
Так, санкція одного з інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, зокрема, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, який відноситься відповідно до ст.12 КПК України до особливо тяжких злочинів, передбачено покарання позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна..
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винним, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та/або суду підозрюваного, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу тримання під вартою.
Крім цього, на виконання доручення слідчого УЗЕ в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України у оперативно - розшуковій справі №02р/39/110-19 від 09.07.2019 категорії «Розшук», проводяться розшукові заходи, встановити місцезнаходження не надалося можливим, за інформацією органу внутрішніх справ підозрюваний ОСОБА_6 21.06.2019 о 23:02 виїхав на тимчасово окуповану територію АР Крим через пункт пропуску «Каланчак» (код 000601), у зворотному напрямку кордон не перетинав, тобто за місцем постійної реєстрації і проживання відсутній.

Крім цього, слідчим суддя враховуються обставини, визначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, вагомість наявних доказів цього, його вік, стан здоров`я, тяжкість покарання.
Постановою старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області від 04.09.2019 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.
У відповідності до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Вказане свідчить, що запобігання встановленим ризикам можливо лише шляхом обрання до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою, тому вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 9, 176-178, 182-183, 196-197, 205, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання старшого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 27.06.2019 за №0000166, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.5 ст.191, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28 ч.1 ст.358, ч.3 ст.27, ч.3 ст.28, ч.4 ст.358 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання підозрюваного і не пізніше, як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя повинен розглянути за участю ОСОБА_6 питання про застосування обраного щодо останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8