печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 жовтня 2019 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001455 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:
30.09.2019 старший слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурором Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001455 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001455 від 02.04.2019, у якому 03.04.2019 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Так, слідчий вказує, що завершити досудове розслідування у шестимісячний термін не було моживим, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 намагається затягнути проведення досудового розлідування, постійно заявляючи відводи слідчим суддям Печерського районного суду м. Києва на усіх судових засіданнях щодо продовження строків досудового розслідування, продовження строків тримання під вартою, а також призначення ОСОБА_5 психолого-психіатричної експертизи.

Крім того, у кримінальному провадженні необхідно отримати висновок комплексної дактилоскопічної, молекулярно-генетичної, балістичної, хімічної експертизи, закінчення якої заплановано на кінець жовтня 2019 року, експертизи матеріалів, речовин і виробів, зібрати усі документи, які характеризують особу підозрюваного, провести інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне необхідність під час проведення досудового розслідування, виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

До цього часу зазначені слідчі та процесуальні дії не проведено, у зв`язку з винятковою складністю кримінального провадження.

01.10.2019 строк досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді продовжено до 02.12.2019.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, не стане належним забезпеченням ефективності та дієвості досудового розслідування.

Так, слідчий вказує, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, на даний час не відпали, виходячи з наступного: ОСОБА_5 об`єктивно підозрюється у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину за який, у відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Окрім того, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 покладається необхідність:

Запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки суворість покарання, яке загрожує підозрюваному, може вказувати на достатність підстав вважати, що підозрюваний може шляхом переховування його не понести, - п.1 ч.1 ст.177 КПК України .

Також варто зазначити, що ОСОБА_5 протягом тривалого періоду проживав у Сполучених Штатах Америки та у нього там можуть бути рідні.

Окрім того, місцем постійного проживання ОСОБА_5 є квартира, що за адресою АДРЕСА_1 , де відповідно і було вчинено кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 . Указане кримінальне правопорушення, відбулось через те, що співвласники не могли дійти згоди щодо користування даним об`єктом нерухомості, а незавершений конфлікт може свідчити про можливість його повторення.

Тож, ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків вчинення кримінального правопорушення, шляхом погроз, умовляння, залякування з метою зміни вказаними особами своїх показів чи дачі ними неправдивих показів, оскільки під час ознайомлення з матеріалами справи йому стали відомі їх анкетні дані та місце проживання, що вказує на ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки головний свідок по даній справі є співвласником даної квартири та існує ймовірність, що він там проживає, що у свою чергу може призвести до неефективності досудового розслідування, а іншого місця проживання у підозрюваного не має. Окрім того, підозрюваний може впливати на експертів у даному кримінальному провадженні, оскільки як зазначалось експертизи у даному кримінальному провадженні тривають та їх висновки мають вагоме значення для встановлення істини у справі.

Також, у підозрюваного відсутнє постійне місце роботи та доходів. У підозрюваного ОСОБА_5 відсутні у місті Києві та й в Україні будь-які соціальні зв`язки, родина та будь-які утриманці.

Окрім того, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто наявний ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, про що свідчить його відмова від дачі показів, відмова від проведення слідчого експерименту.

В обґрунтування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України хотілося б зазначити, що згідно показів свідків, що проживають за адресою АДРЕСА_2 , останні зазначають, що вони побоюються підозрюваного, оскільки це не перший випадок його неправомірної поведінки, проте до правоохоронних органів вони не звертались через побоювання помсти, що також може свідчити про те, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення шляхом помсти свідкам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисники та підозрюваний в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, зазначили, що вказані ризики у клопотанні нічим не підтверджуються, підозра є необґрунтованою. Окрім цього, підозрюваний просив застосувати запобіжний захід, у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 03.04.2019, ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні вбивства, а саме в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

06.09.2019 ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри у вчиненні вбивства, а саме в умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, протоколом огляду місця події від 02.04.2019, протоколом огляду місця події від 02.04.2019, протоколом огляду місця події (трупа) від 02.04.2019, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 , протоколами перегляду відеозапису з боді-камер працівників патрульної поліції, які прибули за викликом на місце події, від 17.04.2019 та 20.04.2019, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , протоколом пред`явлення особи трупа для впізнання, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 , протоколом допиту свідка ОСОБА_21 , протоколом допиту свідка ОСОБА_22 , протоколом допиту свідка ОСОБА_23 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_17 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідків ОСОБА_20 , ОСОБА_16 , ОСОБА_19 , ОСОБА_18 , висновком експерта № 012-118-1369-2019, протоколом допиту свідка ОСОБА_24 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.04.2019 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Керівником Київської місцевої прокуратури № 6 28.05.2019 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до трьох місяців.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.05.2019 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строком до 02.07.2019 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2019 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до чотирьох місяців.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.07.2019 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строком до 02.08.2019 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.07.2019 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до п`яти місяців.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.07.2019 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строком до 02.09.2019 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2019 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 02.10.2019 року включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2019 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строком до 02.10.2019 включно.

Завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні у шестимісячний строк не було можливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести судову комплексну психолого-психіатричну експертизу підозрюваного ОСОБА_5 , яку не проведено до цього часу.

20.05.2019 слідчим за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 було подано клопотання про призначення судової психолого-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_5 .

14.06.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу про призначення відносно ОСОБА_5 судової психолого-психіатричної експертизи.

25.07.2019 до Київської місцевої прокуратури № 6 з Київського міського центру судово-психіатричної експертизи було направлено лист про те, що 16.07.2019 та 23.07.2019 року ОСОБА_5 викликався із СІЗО м. Києва до Київського міського центру судово-психіатричної експертизи для проведення відносно нього судової психолого-психіатричної експертизи, але від проведення судово-психіатричної експертизи відмовився у зв`язку з відсутністю адвоката.

25.07.2019 ОСОБА_5 доставлено втретє до Київського міського центру судово-психіатричної експертизи для проведення судово-психіатричної експертизи, де у присутності адвоката ОСОБА_5 заявив, що відмовляється від проведення відносно нього експертизи. Відмова від проходження судової психолого-психіатричної експертизи унеможливлює подальше розслідування кримінального провадження та призводить до затягування строків досудового розслідування.

Відповідно до протоколу огляду аудіозапису від 06.09.2019 судового засідання у справі з розгляду клопотання слідчого Печерського УП ГУНП у м. Києві про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 останній заявив, що перебував у шоковому стані і послався на ч. 4 ст. 36 КК України про те, що особа не підлягає кримінальній відповідальності, якщо через сильне душевне хвилювання, викликане суспільно небезпечним діянням, вона не могла оцінити відповідність заподіяної нею шкоди.

05.09.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання про призначення відносно ОСОБА_5 стаціонароної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

12.09.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу про призначення відносно ОСОБА_5 стаціонароної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

01.10.2019 строк досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді продовжено до 02.12.2019.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст..177 КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_5 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру та приходить до висновку про доведеність ризиків.

Враховуючи тяжкість та суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, його стан здоров`я, соціальні зв`язки, наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження, те, що на даній стадії досудового розслідування не можливо провести всі заплановані слідчі дії, направлені на встановлення фактичних обставин справи та закінчити досудове розслідування, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, з яких не може бути застосовано жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, враховуючи фактичні обставини справи, високу суспільну небезпечність інкримінованих діянь при постановленні ухвали про продовження строку тримання під вартою не визначає розмір застави щодо злочинів, вчинених із застосуванням насильства.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001455, строк тримання під вартою до 28 листопада 2019 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1