Справа № 712/6826/19
Провадження № 1-кс/712/4014/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

21 травня 2019 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваної ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Новомиргород, Кіровоградської області, українка, громадянка України, з середньою освітою, не заміжня, не має на утриманні дітей, тимчасово не працює, пільг не має, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима),

підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002529 від 19 травня 2019 року за ч. 1 ст. 259, ч.2 ст. 259 КК України, -
в с т а н о в и в :
21 травня 2019 року до Соснівського районного суду м. Черкас звернувся слідчий Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002529 від 19.05.2019 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259, ч. 2 ст. 259 КК України.
За даними досудового розслідування ОСОБА_5 , 18.05.2019 року приблизно о 21 год. 46 хв. зателефонувала оператору служби «102» та достовірно знаючи про неправдивий характер поширюваної нею інформації, розуміючи, що таке повідомлення викличе обстановку страху у населення та порушить громадську безпеку, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання саме цих суспільно небезпечних наслідків, зі свого мобільного телефону з номером оператора національного стільникового зв`язку «Тримоб», що належить компанії «Укртелеком» абонентський номер НОМЕР_1 , здійснила телефонний дзвінок оператору служби «102», в якому повідомила завідомо неправдиву інформацію про замінування ТЦ «Кооператор» по бул. Шевченка, буд. 209 в м. Черкаси, після чого поклала слухавку.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України - у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, підпалу або інших дій, які загрожують загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.
Крім того, за даними органу досудового розслідування, вона повторно 19.05.2019 року приблизно о 22 год. 25 хв. зателефонувала оператору служби «102» та достовірно знаючи про неправдивий характер поширюваної нею інформації, розуміючи, що таке повідомлення викличе обстановку страху у населення та порушить громадську безпеку, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання саме цих суспільно небезпечних наслідків, зі свого мобільного телефону з номером оператора національного стільникового зв`язку «Тримоб», що належить компанії «Укртелеком» абонентський номер НОМЕР_1 , здійснила телефонний дзвінок оператору служби «102», в якому повідомила завідомо неправдиву інформацію про замінування Головного управління Національної поліції в Черкаській області, по вул. Смілянській, буд. 57 в м. Черкаси, після чого поклала слухавку.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України - у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, підпалу або інших дій, які загрожують загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками, вчинене повторно.
20.05.2019 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
20.05.2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст.259, ч. 2 ст. 259 КК України.
Таким чином, на думку слідчого та прокурора, на даному етапі досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який за ч. 2 ст. 259 КК України карається позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років.
Слідчий в клопотанні зазначає, що метою застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та перебуваючи на волі матиме можливість безперешкодно застосовувати вплив на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, з метою схилення їх до дачі неправдивих показів, переслідуючи при цьому мету уникнення від кримінальної відповідальності та приховування можливих аналогічних фактів своєї злочинної діяльності.
Стосовно переховування від правоохоронних органів та суду, то у зв`язку із вчиненням вказаного правопорушення та у зв`язку з тяжкістю покарання, якому може бути піддана підозрювана, це може спонукати її до втечі.
Необхідно також врахувати, що перебуваючи на волі, підозрювана зможе безперешкодно вчинити такий самий чи інший подібний злочин.
При цьому слідчий і прокурор просили врахувати, що вироком Соснівського районного суду м. Черкас від 10.05.2019 року, який ще не набрав законної сили, ОСОБА_5 визнано винною у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 345 КК України та призначено покарання у вигляді 2 (двох) років позбавлення волі; на підставі ст. 75 КК України ОСОБА_5 звільнено від відбування покарання з випробуванням на 2 (два) роки; а також поліцією проводиться досудове розслідування по об`єднаному кримінальному провадженню №0001141, в якому ОСОБА_5 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 185 КК України та за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Враховуючи вказані вище ризики, на думку прокурора та слідчого їм неможливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим є необхідність в обранні підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
У судовому засіданні слідча ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Прокурор додатково пояснив, що основним ризиком є можливе вчинення підозрюваною такого самого злочину і цей ризик не можна мінімізувати жодним іншим запобіжним заходом, крім тримання під вартою.
Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні відмовилась давати пояснення щодо обґрунтованості підозри у вчиненні нею інкримінованих їй злочинів, але заперечила проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просила обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби. Зазначила, що проживає в орендованій кімнаті у трикімнатній квартирі м.Черкаси із ще однією дівчиною і власниця квартири не заперечує проти застосування щодо неї такого запобіжного заходу. Крім того, вона офіційно працює і має заробляти на своє проживання.
Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні заявленого клопотання та застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби. Просила врахувати, що підозрювана наразі не має судимості, оскільки вирок щодо неї не набрав законної сили. Крім того, вона має хвору мати та офіційне місце працевлаштування, а застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту позбавить роботи, а відтак і засобів для існування.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 19 травня 2019 року до ЄРДР внесено відомості за ч.1 ст. 259 КК України відповідно до яких 18.05.2019 року приблизно о 21 год. до Черкаського ВП ГУНП надійшло завідомо неправдиве повідомлення від невстановленої особи про замінування торгового центру «Кооператор», котрий розташований за адресою: м. Черкаси, вул. Шевченка, 209, що загрожує загибелі людей та іншими наслідками.
20 травня 2019 року до ЄРДР внесено відомості за ч.2 ст. 259 КК України відповідно до яких 19.05.2019 року приблизно о 21 год. 00 хв. до Черкаського ВП ГУНП надійшло повідомлення з телефонного номеру НОМЕР_1 про те, що 19.05.2019 року заміновано приміщення ГУ НП України в Черкаській області.
Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_5 від 20 травня 2019 року, 18 травня 2019 року приблизно о 21 год. 00 хв. вона прийшла додому і в неї виник умисел зателефонувати на гарячу лінію поліції і повідомити про замінування торгівельного центру «Кооператор», що вона й зробила, після чого поклала слухавку.
Згідно з іншими письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 20 травня 2019 року, 19 травня 2019 року приблизно о 21 год. 00 хв. вона прийшла з роботи додому і в неї виник умисел зателефонувати до ГУ НП України в Черкаській області та повідомити про замінування, що вона й зробила.
Відповідно до рапорту оперуповноваженого від 19 травня 2019 року, при проведення огляду слідчо-оперативною групою кімнати проживання ОСОБА_5 за присутності понятих та з використанням відеозапису, остання підтвердила, що зі свого телефону здійснила повідомлення про мінування торгівельного центру «Кооператор» у м.Черкаси та приміщення ГУ НП в Черкаській області, після чого було вилучено належні підозрюваній мобільні телефони.
Такі ж обставини повідомили опитані в якості свідків сусідки ОСОБА_5 по орендованій квартирі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Таким чином, підозра ОСОБА_5 у вчиненні нею інкримінованих їй злочинів є обґрунтованою.
Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ризик можливого знищення чи спотворення будь-яких речей або документів, що мають значення для досудового розслідування прокурором не доведено, особливо враховуючи ту обставину, що в підозрюваної вилучено належні їй мобільні телефони.
Не доведено й існування ризику можливого незаконного впливу підозрюваної на свідків, спеціаліста чи експерта у кримінальному провадженні, особливо з урахуванням того, що злочин вчинено із застосуванням мобільного телефону, частина свідків є працівниками замінованого торгівельного центру, а співмешканки підозрюваної надали показання в якості свідків про обставини вилучення в ОСОБА_5 мобільних телефонів та не повідомляли про вчинення нею злочину.
Водночас, ризик можливого вчинення ОСОБА_5 такого самого злочину, який відноситься до категорії тяжких та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років є дуже високим, особливо враховуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох злочинів у виді завідомо неправдивого повідомлення про замінування, які вчинено ввечері 18 та 19 травня 2019 року.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а відтак до неї може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
При обранні конкретного запобіжного заходу до ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує, що практика ЄСПЛ, у разі обґрунтованості підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, допускає застосування найсуворішого запобіжного заходу, особливо на початковому етапі досудового розслідування.
Аналізуючи наведені прокурором ризики, слідчий суддя вважає, що ризик можливого вчинення підозрюваною такого самого злочину у виді завідомо неправдивого повідомлення про загрозу безпеці громадян, знищення чи пошкодження об`єктів власності не може бути мінімізовано жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою.
При цьому слідчий суддя враховує, що злочини було вчинено із застосуванням мобільних телефонів з інтервалом в один день, а в разі застосування будь-якого з менш обтяжливих запобіжних заходів, підозрювана може мати вільний доступ до телефонів чи мобільних телефонів та повторно бути обґрунтовано причетною до вчинення такого самого злочину, що може повторно завдати невиправданих витрат правоохоронних органів для перевірки вчинення такого злочину, а також піддати паніці невизначеній кількості громадян.
За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне на початковому етапі досудового розслідування застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 45 діб, що унеможливить використання нею засобів мобільного зв`язку на цей час, а відтак мінімізує вказаний ризик.
Слідчий суддя враховує доводи сторони захисту про те, що підозрювана офіційно працює та має місце для постійного проживання у м.Черкаси, а відтак могла б перебувати під домашнім арештом.
Проте інтереси суспільства проживати в безпечному середовищі в даному конкретному випадку переважають інтереси підозрюваної перебувати на час досудового розслідування на свободі з метою забезпечення власних інтересів.
Крім того, слідчий суддя враховує слабкість соціальних зв`язків підозрюваної за місцем проживання, відсутність сім`ї та негативну характеризуючу інформацію про обґрунтовану причетність ОСОБА_5 до вчинення інших злочинів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Враховуючи положення ст. 183 КПК України, а також характер спосіб вчинення злочину, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 грн, що зможе дисциплінувати підозрювану та не буде завідомо непомірним для неї, у разі внесення якої покласти на підозрювану конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 45 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з дня затримання, тобто з 20 травня 2019 року по 3 липня 2019 року включно.
Визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти зобов`язання на неї:
1) прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про своє місце перебування, зміну місця свого проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;
3) не відлучатись за межі м.Черкаси без дозволу слідчого, прокурора чи суду,
наслідком невиконанням яких буде звернення застави в дохід держави та можливе застосування більш обтяжливого запобіжного заходу.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваній ОСОБА_5 після проголошення ухвали.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1