Справа № 405/3720/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" травня 2019 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000041, клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Теришківці, Горохівського району, Волинської області, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 3 ст. 369 КК України, за участю прокурорів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Досудовим розслідуванням ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , старший лейтенант поліції, відповідно до наказу з 09 лютого 2019 року призначений на посаду т.в.о. начальника Новомиргородського відділення поліції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області.
ОСОБА_8 , обіймаючи посаду т.в.о. начальника Новомиргородського відділення поліції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області, відповідно до Примітки 1 до ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», являється службовою особою, яка займає відповідальне становище.
13 лютого 2019 року працівниками ГРПП Новомиргородського ВП складено адміністративний протокол за ч.3 ст.130 КУпАП відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому легковий автомобіль марки ВАЗ моделі 2106, реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_4 поміщено на зберігання на територію Новомиргородського ВП. Транспортний засіб, яким керував ОСОБА_4 легковий автомобіль марки ВАЗ моделі 2106, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на праві приватної власності належить іншій особі - ОСОБА_9 , при цьому ОСОБА_4 керував ним на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. Складені адміністративні матеріали за вказаним фактом направлені на розгляд до Новомиргородського районного суду Кіровоградської області.
Постановою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 03.04.2019 року ОСОБА_4 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 130 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 40 800 гривень без оплатного вилучення транспортного засобу.
ОСОБА_4 , кілька разів особисто приходив до ОСОБА_8 який перебуває на посаді т.в.о. начальника Новомиргородського відділення поліції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області, та в ході розмови прохав повернути йому вилучений легкового автомобіль марки ВАЗ моделі 2106, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
08 травня 2019 року ОСОБА_4 прийшовши до приміщення службового кабінету ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 та відкрито запропонував грошові кошти в якості неправомірної вигоди в сумі 300 доларів США за повернення ОСОБА_4 вилученого легкового автомобіля марки ВАЗ моделі 2106, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
16.05.2019 близько 15 години 08 хвилин ОСОБА_4 прийшов до службового кабінету ОСОБА_10 який розташований на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_2 , де під час розмови передав ОСОБА_8 раніше обумовлену суму 300 доларів США, за повернення ОСОБА_4 вилученого легкового автомобіля марки ВАЗ моделі 2106, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Після передачі неправомірної вигоди а саме грошових коштів, ОСОБА_4 затриманий працівниками поліції на місці вчинення злочину та в ході проведено обшуку під час якого на робочому столі ОСОБА_8 виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 300 доларів США.

Під час розгляду клопотання прокурори зазначили про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу. При цьому зазначив, що його підзахисний має на утриманні неповнолітніх дітей, постійне місце проживання, а тому просив обрати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 , пояснила, що ОСОБА_4 є її цивільним чоловіком, 07.03.202019 року автомобіль вилучили на підставі постанови суду, та повідомили, що повернуть його власниці, проте остання на даний час проживає у Польщі. До них приїхав працівник поліції, який повідомив , що необхідно надати 300 дол. США за повернення автомобіля.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
16.05.2019 року о 15 год. 11 хв. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
16.05.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 396 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується, протоколом допиту свідка, протоколом обшуку, протоколом ОМП (а.к. 11-23, 24-27 ).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання та реєстрації, має на утриманні неповнолітню дитину.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :
клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 16.07.2019 року, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати будинок АДРЕСА_3 .
Зобовязати ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 16.07.2019 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстровантй і проживає;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 16.07.2019 року.
Ухвалу передати до Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_12