13.09.2019
Ленінський районний суд м.Харкова
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2019р. Справа №639/4175/19к Провадження 1-кс/642/176/19

Суд у складі: Слідчого судді ОСОБА_1

Секретаря ОСОБА_2

За відсутності ОСОБА_3 , Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області, сповіщених про день та час розгляду скарги, -

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області, щодо невнесення заяви до державного реєстру досудового розслідування, -

В С Т А Н О В И В:

Звертаючись до суду заявник вимагає:

Зобов`язати посадову особу - начальника слідчого відділу Новобаварського ВП НП ГУ у Х/о Лук`янова виконати вимоги ч.1 статті 214 КПК України - внести заяву про кримінальні порушення до ЄРДР та передати до Державного бюро розслідування для проведення досудового слідства;

Зобов`язати видати потерпілій особі пам`ятку потерпілого на вимоги статей 55, 56 КПК України та Витяги із ЄРДР із правовою кваліфікацією 161, 356, 364, 396 Кримінального кодексу України.

В мотивуванні скарги заявник вказала: Посадова особа начальник слідчого відділу Новобаварського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_4 , вчиняючи корупційне правопорушення за ознакою кримінальних правопорушень за статтями 356, 364, 367 КК України, протиправно в порушення п. статті 214 КПКУ не вніс її заяву про вчинення суддею Жовтневого районного суду ОСОБА_5 відносно заявника кримінального порушення за ознаками статті 161, 356, 396 КК України, зареєстровані в Журналі єдиного обліку № 10260 від 11.06.2019 року до ЄРДР на протязі 24 годин з часу отримання заяви.

На думку заявника Керівник слідчого відділу не виконала вимоги статті 214 КПК України, а тому заявник завертається зі скаргою.

Статтею 306 ч.2, 3 КПК України визначено:

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вимогами статті 28 ч.1, 2 КПК України визначено:

1. Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

2. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Отже, заявник ОСОБА_3 повідомлена про день та час розгляду скарги, 27.08.2019р., але в судове засідання не з`явилась надала заяву про відвід слідчому судді, яка була розглянута 29 серпня 2019р., в задоволені якої було відмовлено.

Також, ОСОБА_3 була повідомлені про день та час розгляду скарги 13 вересня 2019р., про що свідчить поштове повідомлення. В судове засідання також не з`явилась, причин своєї неявки суду не повідомила.

Представник Холодногірського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківської області до суду не з`явився, був повідомлень про день та час розгляду скарги.

Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, заяви, клопотання або письмові заперечення не були подані, про причини неявки до суду не повідомлено.

Таким чином, зважаючи на вимоги статті 22, 28 КПК України, яки є імперативними нормами закону, вимоги статті 306 ч.2 КПК України, враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів, т.я. скарга надійшла до суду 21.06.2019р. та в провадженні суду перебуває понад три місяці.

Вивчивши скаргу, матеріали додані до скарги суд вважає:

21.06.2019р. до Жовтневого районного суду надійшла скарга ОСОБА_3 щодо бездіяльності Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області, а саме: не внесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудового розслідування її заяви від 11.06.2019р. відносно суді Жовтневого районного суду ОСОБА_5 , зо є на її думку порушенням вимог статті 214 КПК України.

Враховуючи, що скарга торкалась прав та обвязків судді Жовтьневого суду м.Харкова, а тому суддями були заявлені самовідводи в розгляді скарги та за подання до Харківського Апелляційного суду була передана до розгляду до Ленінського районого суду м.Харкова.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статтею 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом ч. 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_3 звернулась на адресу Новобоварського відділу поліції с заявою про вчинення суддею Жовтневого районного суду ОСОБА_5 кримінального порушення за ознаками статті 161, 356, 396 КК України.

Станом на день подання скарги та станом на 13.09.2019 інформацію про внесення відомостей за заявою від 11.06.2019 заявником не отримано.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто сама заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь - які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Незважаючи на те, що подану заяву заявник вважає «повідомлення про кримінальне правопорушення», остання за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення кримінального правопорушення суддею ОСОБА_5 .

По суті заяви вбачається, що скаржнику ОСОБА_3 було відмовлено рішенням суду за головуючим судді Жовтневого районного суду ОСОБА_5 у задоволені скарги на бездіяльність Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області, щодо внесення відомостей щодо вчинення кримінального правопорушення. Отже, в результаті незгоди з постановленим судовим рішенням ОСОБА_3 вважає, що суддя Жовтневого районного суду ОСОБА_5 вчинив кримінальне порушення за ознаками статті 161, 356, 396 КК України.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку визначеному процесуальним законом.

Незгода з рішенням судів сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді ознак злочину.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відповідно до положення ч. 1 цієї статті Конституції України недоторканність суддів як гарантія їхньої незалежності у виконанні професійних обов`язків може не обмежуватися обсягом, визначеним у ч. 3 статті 126 Конституції України.

Додаткові гарантії незалежності і недоторканності суддів, крім уже передбачених Конституцією України, можуть встановлюватися також законами. Не допускається зниження рівня гарантій незалежності і недоторканності суд/дів в разі прийняття нових законів або внесення змін до чинних законів.

Згідно з положенням ч. 2 ст. 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. Це стосується і визначеного ст. 55 Конституції України права на судовий захист. Зниження рівня гарантій незалежності суддів опосередковано може призвести до обмеження можливостей реалізації права на судовий захист (п. п. 1.2, 1.3, 4.2, 4.3). Аналогічні роз`яснення змісту гарантій незалежності й недоторканності суддів надано у постанові Пленуму Верховного Суду України "Про незалежність судової влади" від 13 червня 2007 р.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь - яким рішенням суду.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що скарга є необґрунтованою, тому відмовляє у її задоволенні.

Керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Керівника органу досудового розслідування Новобоварского відділу поліції м.Харкова головного управління національної поліції в Харківський області, щодо невнесення заяви до державного реєстру досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1