У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2019 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Жмеринці клопотання слідчого Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Браїлів, Жмеринського району, Вінницької області, неодруженого, непрацюючого, громадянина України, з базовою загально середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово раніше судимому, в останній раз, 21.04.2015 Тиврівським районним судом Вінницької області за ч. 1, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 70, ст. 72 КК України до покарання у виді 4 років 7 місяців позбавлення волі (звільнений 29.12.2018 по відбуттю строку покарання), підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.297 КК України,
в с т а н о в и в:
Слідчий Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 мотивуючи тим, що останній разом ОСОБА_6 та неповнолітнім ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи за попередньою змовою, 09.05.2019 приблизно о 13 год. 00 хв., маючи умисел направлений на викрадення металевих предметів з місць захоронення та на подальшу реалізацію вищевказаних предметів, прийшли на територію Браїлівського селищного кладовища, що знаходиться на вулиці Чайковського в смт. Браїлів Жмеринського району, Вінницької області. Після цього, діючи з прямим умислом спрямованим на наругу над могилою, порушуючи загальноприйняті моральні принципи, традиції та релігійні положення щодо поховання померлого та вияву поваги до пам`яті і праху покійного, за допомогою фізичної силидемонтували секції металевого огородження, та в подальшому з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, вчинили крадіжку даної металевої огорожі могили покійного ОСОБА_8 родича ОСОБА_9 , що була виготовлена з чорного металу, загальною вагою 70 кг., вартість якої відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 4225/19-21 від 02.07.2019 як брухту чорного металу, становить 375 грн. 20 коп.
В подальшому, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та неповнолітній ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_9 матеріальну шкоду в розмірі 375 грн. 20 коп.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 Кримінального кодексу України, а саме в нарузі над могилою, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.
09 липня 2019 року ОСОБА_5 , повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 Кримінального кодексу України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні даного злочину обґрунтовується, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_9 ; показами потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події від 10.05.2019; показами свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду предмета (металевої огорожі білого кольору) від 10.05.2019; показами підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження.
Метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також підкорення законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.
Підставою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри та ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи експертів, вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 попередньо вчинив декілька аналогічних корисливих злочинів, за які відбував покарання в місцях позбавлення волі, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного місця роботи чи навчання та утриманців, законних джерел існування немає, а тому в у нього відсутні будь-які перепони щодо вчинення нових злочинів.
Дані ризики доводяться тим, що підозрюваний ОСОБА_5 відповідно до ст.12 КК України вчинив тяжкий (злочин) кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 4 до 7 років, ніде не працює та не навчається, не має постійного джерела доходів, а також і те, що підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи свою відповідальність за вчинене ним кримінальне правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності може чинити тиск на свідків та потерпілих, експертів чим перешкоджати встановленню істини по справі. Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам. На підставі викладеного слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Прокурор клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вважає, що без обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, запобігти ризикам, які вказані у клопотанні неможливо, оскільки ОСОБА_5 будучи неодноразово раніше судимим за злочини проти власності, має не зняту та не погашену судимість, не працює, не навчається, не має стійких соціальних зв`язків, тому вважає що підстав застосувати інший більш м`який запобіжний захід не має сенсу.
Слідчий Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є доцільним та таким, що зможе запобігти ризикам, що вказані в клопотанні та на які посилається прокурор.
Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що вину у вчиненому визнає, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного, прокурора, слідчого, дослідивши матеріали додані до клопотання слідчого, прийшов до наступного висновку.
Згідно ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При цьому відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Також суд вбачає наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор: переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню в тому числі чинити тиск на свідків та потерпілого. Прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 4 до 7 років, офіційно ніде не працює та немає стабільного доходу, за місцем проживання він характеризується з негативної сторони, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Таким чином слідчий суддя переконаний в доцільності задоволення клопотання та застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 а саме те, що він раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів, має не зняту та не погашену судимість, вчинив тяжкий злочини, щиро розкаюється у вчиненому, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Браїлів Жмеринського району, Вінницької області, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту взяття під варту.
Встановити строк дії ухвали до 13.09.2019 року включно.
Визначити розмір застави у межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60210 (шістдесят тисяч двісті десіть) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок 0401, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152, банк отримувача ДКСУ м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обовязки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області, в якому він буде проживати, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення (застави) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю Жмеринського міськрайонного суду.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1