Провадження №11-п/4911/21/19
У Х В А Л А

20 вересня 2019 року місто Київ
Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
учасники судового провадження: особа, яка подала скаргу, ОСОБА_7 , уповноважена особа Національного антикорупційного бюро України не з`явилася,
розглянула в судовому засіданні подання слідчого судді Вищого антикорупційного суду щодо вирішення питання про підсудність справи № 760/24693/19 за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Історія провадження
1.28.08.2019 ОСОБА_7 засобами системи «Електронний суд» подав до Солом`янського районного суду міста Києва скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, викладених в його заяві від 22.08.2019 (далі також скарга).
2.Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ухвалою від 05.09.2019 передав матеріали цієї скарги для розгляду до Вищого антикорупційного суду.
3.Направлення матеріалів скарги до Вищого антикорупційного суду обґрунтовано тим, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, з початку роботи цього суду, тобто з 05.09.2019, здійснюється виключно слідчими суддями Вищого антикорупційного суду. При цьому слідчий суддя посилався на положення статті 4 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд», статті 6, 8, 21 та пункт 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).
4.Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду, не розпочинаючи судовий розгляд скарги, ухвалою від 10.09.2019 постановив звернутися з поданням до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду щодо вирішення питання про визначення підсудності розгляду скарги.
5.До Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду подання слідчого судді Вищого антикорупційного суду щодо вирішення питання про підсудність справи № 760/24693/19 за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі також подання) надійшло 17.09.2019.
6.У судовому засіданні особа, яка подала скаргу, просила вирішити подання згідно чинного законодавства України.
7.Окрім того, учасники судового провадження, які не з`явилися, не надали Суду свої позиції щодо подання та їх неприбуття не перешкоджає розгляду питання (частина 4 статті 34 КПК).
Вимоги і доводи подання
8.У поданні, поданому в порядку статті 34 КПК, висловлюється прохання вирішити питання про підсудність справи за вказаною вище скаргою ОСОБА_7 .

9.У поданні не міститься жодного мотивування, а лише зазначається, що до Вищого антикорупційного суду на підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 05.09.2019 надійшли матеріали скарги та ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.09.2019 постановлено направити матеріали цієї скарги до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду для визначення підсудності. У свою чергу в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.09.2019 зазначено, що підпунктом 3 пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК не передбачено передачу на розгляд слідчим суддям Вищого антикорупційного суду скарг, які надійшли до слідчих суддів місцевих загальних судів і не розглянуті до дня початку роботи Вищого антикорупційного суду. На підставі цього стверджується, що матеріали за скаргою надійшли до Вищого антикорупційного суду з порушенням правил підсудності.
Оцінка та мотиви Суду
10.Враховуючи наведене, Суд має визначити: (1) чи є правові підстави для передачі скарги ОСОБА_7 з Солом`янського районного суду міста Києва до Вищого антикорупційного суду; (2) якщо така передача не передбачена пунктом 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК, то чи означає це порушення правил підсудності.
11.Окрім цього, Суд має визначити, (3) чи застосовується порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого, передбачений статтею 34 КПК, до провадження за скаргою ОСОБА_7 .
12.Пункт 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК не містить положення, яке б встановлювало можливість передання до Вищого антикорупційного суду для розгляду в установленому порядку слідчими суддями цього суду скарги ОСОБА_7 .
13.Разом із тим, слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені КПК, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом 7 частини 1 статті 34 КПК) (частини 2, 3 статті 33-1 КПК). Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду (частина 1 статті 306 КПК).
14.У зв`язку із цим, хоча передання до Вищого антикорупційного суду для розгляду в установленому порядку слідчими суддями цього суду скарги ОСОБА_7 не передбачено пунктом 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК, проте слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва позбавлений повноважень відповідно до статті 33-1 КПК здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду.
15.Зважаючи на викладене вище, із урахуванням необхідності гарантування ОСОБА_7 права на справедливий розгляд та вирішення його справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону (частина 1 статті 21 КПК), ефективним засобом юридичного захисту його прав є розгляд скарги ОСОБА_7 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в установленому КПК порядку.
16.Направлення кримінального провадження з одного суду до іншого врегульовано статтею 34 КПК, згідно з пунктом 1 частини 1 якої кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

17.Разом із тим, передача до Вищого антикорупційного суду з Солом`янського районного суду міста Києва скарги ОСОБА_7 на підставі пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК, який не містить положення, яке б встановлювало можливість такої передачі, не означає, що ця скарга надійшла до Вищого антикорупційного судуз порушенням правил підсудності.
18.Для встановлення того, чи були порушені правила підсудності при надходженні скарги ОСОБА_7 до Вищого антикорупційного суду слід керуватися не пунктом 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК, а статтею 33-1 КПК, адже лише цією нормою визначається предметна підсудність Вищого антикорупційного суду.
19.У поданні не ставиться питання про невідповідність скарги ОСОБА_7 вимогам статті 33-1 КПК.
20.Разом із тим, з матеріалів провадження вбачається, що в скарзі ОСОБА_7 ставить питання про зобов`язання внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення на підставі його заяви від 22.08.2019, стверджуючи, що вони ймовірно вчиненні суб`єктом, передбаченим в пункті 1 частини 5 статті 216 КПК, та мають бути кваліфіковані, зокрема, за статтями Кримінального кодексу України, на які вказує стаття 33-1 КПК.
21.Отже, Суд дійшов висновку, що саме по собі передання до Вищого антикорупційного суду скарги ОСОБА_7 за відсутності в пункті 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК положення, яке б встановлювало можливість такого передання, не свідчить, що матеріали за цією скаргою надійшли до Вищого антикорупційного суду з порушенням правил підсудності.
22.Питання про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду вирішується колегією у складі п`яти суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, зокрема, за поданням складу суду, визначеного для розгляду кримінального провадження, не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання, про що постановляється вмотивована ухвала (абзац 2 частини 3 статті 34 КПК).
23.Підстави для направлення кримінального провадження з одного суду до іншого закріплені в частині 1 статті 34 КПК. У зазначеній нормі використовується, зокрема, така термінологія: «кримінальне провадження передається» (частина 1), «до початку судового розгляду» (пункт 1 частини 1 та абзац 6 частини 1), «для судового розгляду» (пункт 2 частини 1), «обвинувачений» (пункт 3 частини 1 та абзаци 6 і 7 частини 1), «судове провадження» (пункт 4 частини 1).
24.Згідно з частиною 6 статті 34 КПК суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною 1 цієї статті.
25.Системне тлумачення зазначених правових норм, а також визначень термінів «кримінальне провадження» (пункт 10 частини 1 статті 3 КПК) та «судове провадження» (пункт 24 частини 1 статті 3 КПК) дає підстави вважати, що кримінальне провадження у розумінні статті 34 КПК є тотожним поняттю «судове провадження».
26.Направлення до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду в порядку, передбаченому статтею 34 КПК, подань про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду можливе лише після направлення обвинувального акту до суду першої інстанції в порядку, передбаченому КПК, для розгляду його по суті за правилами глав 27 та 28 КПК. Такий висновок вбачається з позиції, яка викладена в ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.03.2018 у справі № 571/196/18-к (провадження № 51-4493впс18).
27.Зазначений висновок Суду також узгоджується із тим, що відповідно до КПК на стадії досудового розслідування вирішення питання про порушення правил підсудності при розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора окремо регламентується статтею 304 КПК.
28.З подання ж вбачається, що йдеться про визначення підсудності розгляду скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення викладених в його заяві від 22.08.2019 відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто у даному випадку кримінальне провадження навіть ще не розпочато.
29.Отже, порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого, передбачений статтею 34 КПК, до провадження за скаргою ОСОБА_7 не застосовується.

30.Окрім цього, відповідно до статті 34 КПК Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду може вирішити питання про направлення кримінального провадження з Вищого антикорупційного суду до іншого суду, а не вирішує питання визначення підсудності, як про це ставиться питання в поданні.
31.На підставі викладеного, подання слідчого судді Вищого антикорупційного суду щодо вирішення питання про підсудність справи № 760/24693/19 за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань слід залишити без задоволення.
32.Керуючись статтями 34, 372, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Подання слідчого судді Вищого антикорупційного суду щодо вирішення питання про підсудність справи № 760/24693/19 за скаргою ОСОБА_7 на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без задоволення.
2.Матеріали провадження за скаргою ОСОБА_7 (справа № 760/24693/19) повернути до Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3
ОСОБА_4
ОСОБА_5