Справа № 404/5047/19
Номер провадження 1-кс/404/3878/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0004858, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Голованівськ Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, приватного підприємця, одруженого, батька трьох малолітніх дітей, страждає на панкреатит, проживаючого по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 194 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , якому 15.08.2019 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він: 25.06.2019 року у нічний час здійснив підпал автомобіля «Хонда Акорд», з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який знаходився на подвір`ї між будинками по АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , належний ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором підтримали заявлені ними вимоги клопотання.

Підозрюваний і його захисник переконані в надмірній суворості запропонованого слідчим виду запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_6 не переховувався, слідству він не перешкоджає, процесуальні обов`язки виконує, на свідків та потерпілих не впливає.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також зафіксовані в: протоколі огляду місця події, допиту свідків та потерпілого, висновку експерта про виникнення пожежі, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 за ознаками ч. 2 ст.194 КК України.

Відповідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочин в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, закінченим, умисним. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. Шкоду не відшкодовано. Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі доведеності його вини до 10 років позбавлення волі.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України).

Застосовуючи підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою слідчий суддя повинен в повній мірі дотриматися вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону.

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Матеріали не містять жодних відомостей, які б вказували на наявність виключних обставин для застування відносно ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу. Не доведено існування таких обставин і прокурором в судовому засіданні, щодо запобігання спробам підозрюваного ОСОБА_6 забезпечення виконання обов`язків передбаченим ч.1 ст.177 КПК України.

Натомість підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що досудовому розслідуванню він не перешкоджає, від сторін кримінального провадження не надходило заяв про незаконний вплив на них з боку підозрюваного ОСОБА_6 .

Представники органу досудового розслідування провели обшук за місцем проживання підозрюваного і вилучили необхідні для досудового розслідування речі, тому відсутній ризик вчинення підозрюваним нового злочину чи продовження інкримінованого правопорушення.

Прокурором не послався на обставини, що можуть бути підставою для невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Існуючі ризики можливо попередити , шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу. Тяжкість кримінального правопорушення не повинна стати єдиною підставою для ув`язнення особи. Доводи слідчого ґрунтуються на припущеннях і не використовуються при доказуванні. Дії підозрюваного свідчать про його прагнення об`єктивно дослідити докази, бажанні повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак.

Прокурор не довів, що підозрюваний має реальний намір, або вчинив спробу втекти, незаконно впливати на учасників цього кримінального провадження.

Представники сторони обвинувачення не долучили доказів про необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Додержуючись правил ч. 1 ст. 178 КПК України, був врахований працездатний вік а також створені ним міцні соціальні зв`язки, наявність родини, необхідність постійного утримання, догляду та опіки за трьома малолітніми дітьмі, батьками похилого віку. До кримінальної відповідальності притягується вперше. Не було спроб підозрюваного змінити місце його проживання чи переховуватись від слідства. Місце постійного проживання підозрюваного та місце проведення досудового розслідування співпадають.

Стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Заперечує можливість зміни ним місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не виїжджати за межі міста Кропивницького. Особи, сторони чи інші учасники кримінальних проваджень, не звернулась до правоохоронних органів про незаконний вплив ОСОБА_6 на зміст показів свідків, чи інші форми перешкоджання у кримінальному провадженні.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів.

Ознаки протиправної поведінки припинено, відсутні обставини, що обтяжують відповідальність.

На поліцію покладається обов`язок ефективно організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Завдяки чому орган досудового розслідування зможе попередити ризик можливого вчинення нового злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції здатні попередити існуючі ризики.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом. Саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію прав на працю, лікування, забезпечить його обов`язок утримувати соціально незахищених членів родини та контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно ч.1, 2 та 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його фактичному володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Із врахуванням вищевикладеного, особи підозрюваного, того, що в матеріалах клопотання відсутні докази того, що на теперішній час існують підтверджені відповідними доказами ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вважаю, що на час досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_6 можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування з покладенням на підозрюваного певних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Дія застосованого запобіжного заходу в виді домашнього арешту в певний період доби, не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту пред`явлення повідомлення про підозру), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби.

Початок строку дії запобіжного заходу у виді тримання ОСОБА_6 під домашнім арештом в певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію 15 жовтня 2019 року. У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання: квартиру АДРЕСА_4 в період з 19 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в квартиру АДРЕСА_4 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1