14.03.2019
Справа № 522/3929/19
Провадження № 1-кс/522/3774/19
УХВАЛА
14 березня 2019 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -
11 березня 2019 року представник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Вказане клопотання мотивувала тим, що ОСОБА_6 є власницею земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку.
Проте ОСОБА_7 ніякого відношення ні до кримінального провадження, ні до ОСОБА_9 не має, з нею не знайома, ніколи ніяких взаємовідносин між ними не існувало.
Скасування арешту на майно на стадії розслідування було можливим лише за постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба (частина шоста статті 126 КПК 1960 року) ОСОБА_7 не мала та не має статусу ні підозрюваного, ні обвинуваченого у кримінальній справі, розслідуваній за правилами КПК 1960 року. Не має вона такого статусу і в досудовому розслідуванні, здійснюваному наразі за правилами КПК 2012 року. Зважаючи на це, порядок, що був передбачений частиною шостою статті 126 КПК 1960 року, щодо ОСОБА_7 застосований бути не може, тому не є ефективним.
Оскільки арешт на земельну ділянку АДРЕСА_2 , належну на праві власності ОСОБА_11 , накладений помилково, то він не є належним заходом забезпечення кримінального провадження, тому підлягає скасуванню, як необгрунтований.
В судовому засіданні заявник підтримав подане клопотання та просив задовольнити його в повному обсязі.
Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна.
Розглянувши клопотання заявника, вивчивши надані суду матеріали, заслухавши учасників процесу, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав:
Згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України від 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Цією ж нормою КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Однак, як вбачається із наданих до суду матеріалів, а саме згідно інформації з Державного реестру речових нрав на нерухоме майно та Реестру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, власником земельної ділянки АДРЕСА_2 , на підставі ухвали про визнання мирової угоди, серія та номер: 2/522/5441/14 №522/6316/14-ц, виданого 14.04.2014 Приморським районним судом м. Одеси, власником 23.04.2014 визначено ОСОБА_12 з розміром частки 1/1, що підтверджується також витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку.
Відтак, як встановлено судом, власником майна, яке належало на праві власності ОСОБА_9 є інша особа ОСОБА_5 та було набуто нею в порядку встановленому законодавством.
Водночас, відповідно до ст. 13 Конституції України «держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності». Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності (ст. 41 Конституції України).
Згідно до ст. 1 Додаткового протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Так, суд погоджується з доводами захисника про те, що арешт вказаного майна порушує конституційне право власності на вільне володіння, користування та розпорядження особи своїм майном.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що в подальшому застосуванні арешту на земельну ділянку відпала потреба, а тому подане заявником клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, оскільки існують всі передбачені Законом підстави для скасування арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 318-380 КПК України, суд -
Клопотання представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: