Провадження № 1-кс/761/8704/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 181 000 000 010 08 від 19.10.2018, у якому
гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт. Красні Окни Одеської області, українка, громадянка України, з незакінченою вищою освітою, офіційно не працевлаштована, перебуває у не зареєстрованому шлюбі, має на утриманні дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судима,
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 149 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_6 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 22.03.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 149 КК України, відповідно до якої остання упродовж 2018-2019 років, керуючись корисливим мотивом, реалізуючи злочинний умисел, направлений на вербування осіб жіночої статі для подальшої їх сексуальної експлуатації на території Об`єднаних Арабських Еміратів (далі ОАЕ) та Республіки Кіпр, ОСОБА_4 повідомляла останнім неправдиві відомості щодо виду та умов роботи, вводячи таким чином їх в оману.

У подальшому ОСОБА_4 , отримуючи згоду таких осіб на роботу в ОАЕ та Республіці Кіпр, забезпечувала їх переміщення через державний кордон України.

Слідчий вважає, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, знищити чи спотворити речі та документи, що маю значення для встановлення обставин вчиненого злочину та продовжити злочинну діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрювана та її захисник, не заперечуючи обґрунтованості підозри, просили застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт у нічний час.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вчинити дії з метою ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваної постійного місця мешкання, роботи, міцних соціальних зв`язків, сім`ї та утриманців, певним чином мінімізує вказаний вище ризик, однак повністю його не виключає.

Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваної у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.

Приймаючи до уваги, що на теперішній стадії кримінального провадження не встановлені всі свідки кримінального правопорушення, слідчий суддя не виключає того, що підозрювана може незаконно впливати на осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні.

Водночас, слідчий суддя не знаходить підтвердженими ризики що підозрювана може спотворити речі або документи, що мають значення для кримінального провадження, а також продовжити злочинну діяльність.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваній злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 149 КК України встановлене покарання до дванадцяти років позбавлення волі.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого судді до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:
-не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання ;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 19 травня 2019 року включно.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1