Справа № 635/9062/18
Провадження № 1-кс/635/3330/2018
У Х В А Л А

13 грудня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001978 від 08.12.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна, -

встановив:

13 грудня 2018 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло направлене поштою клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001978 від 08.12.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна, в якому слідчий просить накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпоряджання та/або користування на майно, а саме:

- ніж кухонний вилучений під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 ;

- фуфайку, дві чоловічі куртки, два светри, футболку та чоловічі штани, які добровільно видав потерпілий ОСОБА_5 .

Як вбачається з клопотання слідчого, що 08.12.2018 до ЧЧ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102 » про те, що 08.12.2018 близько 10години 37 хвилин до Мереф`янської центральної районної лікарні доставлений гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з діагнозом: проникаюче колото-різане ножове поранення задньої поверхні грудної клітини, лівосторонній гемоторакс.
При виїзді слідчо-оперативної за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено огляд місця події під час якого було вилучено кухонний ніж.

08 грудня 2018 року потерпілий написав заяву та добровільно видав одяг, в якому він знаходився під час нанесення йому удару ножем, а саме: фуфайку, футболку, штани, два светри та дві куртки.
В зв`язку з вищевикладеним, у слідства є достатні підстави вважати, що вищевказані предмети і речі можуть мати відношення до вказаного кримінального правопорушення, адже зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та/або є знаряддям вчиненого кримінального правопорушення.
Слідчий СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області в судове засідання повідомлений про час, дату та місце розгляду клопотання не з`явився. Згідно положень частини першої статті 172 КПК України, неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до вимог частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя вивчивши надані документи, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статі 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України покладається на слідчого, прокурора.

Згідно частини другої статті 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, проведення процесуальних дій, передбачених КПК України.

Згідно пункту 7 частини другої статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини першої статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно частини третьої 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, відповідно до статей 91 та 98 КПК України зазначене в клопотанні майно (ніж кухонний, фуфайка, дві чоловічі куртки, два светри, футболка та чоловічі штани), має важливе доказове значення в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001978 від 08.12.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України. Також, слідчим доведено необхідність арешту на зазначене майно, оскільки можливе його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, вважаю, що приведено достатньо підстав вважати, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, визначеним у статті 98 КПК України, та існує необхідність накласти арешт на нього, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування даним майном.

Керуючись статтями 131, 170-175, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001978 від 08.12.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпоряджання та/або користування на майно, а саме на: ніж кухонний вилучений під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 ; фуфайку, дві чоловічі куртки, два светри, футболку та чоловічі штани, які добровільно видав потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Майно на яке накладено арешт даною ухвалою, передати на зберігання слідчому СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 та роз`яснити слідчому його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1