Справа № 308/4696/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 травня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання заступника начальника відділу прокуратури Закарпатської області радника юстиції ОСОБА_3 про продовження строку тримання під домашнім арештом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , громадянки України, раніше не судимої, безробітної, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2018 за №0000301.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , обіймаючи посаду директора комунального підприємства «Будинкоуправління адмінбудівель Закарпатської обласної ради» (надалі КП «Будинкоуправління адмінбудівель Закарпатської обласної ради»), в період з 15.10.2015 - 01.12.2017 року стала на шлях вчинення умисних злочинів проти власності та у сфері службової діяльності, які в розумінні ст.45 КК України віднесені до корупційних, та за попередньою змовою із заступником директора з фінансових питань - головним бухгалтером КП «Будинкоуправління адмінбудівель Закарпатської обласної ради» ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, в порушення вимог абзацу 3 ст.20 Закону України «Про теплопостачання», п.2 ст.14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», та п.п.12.28 Порядку формування тарифів на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, послуги централізованого опалення і постачання гарячої води, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №869 від 01.11.2011, шляхом складання та видачі завідомо неправдивих офіційних документів, а саме наказів «Про затвердження тарифів на виробництво та постачання теплової енергії» №33 від 15.10.2015, №20/2 від 13.10.2016, №24 від 03.11.2016, якими затверджено розрахунки собівартості тарифів на послуги теплопостачання в адмінбудівлі по пл.Народній в м.Ужгороді для бюджетних орендарів із завищеними необґрунтованими потреба газу, як наслідок незаконно вилучили із державного бюджету України та обласного бюджету, кошти в загальні сумі 2070351,82 гривень, які були сплачені 11 бюджетними установами КП «Будинкоуправління адмінбудівлями Закарпатської обласної ради» в рахунок відшкодування витрат на теплопостачання орендованої частини площ у вказаній адмінбудівлі.

Всього внаслідок злочинних дій ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , що виразилось в умисному, безпідставному внесення до розрахунків собівартості тарифів на послуги теплопостачання в адмінбудівлі по пл.Народній в м.Ужгороді для бюджетних орендарів в опалювальні період 2015-2016 років та 2016-2017 років завищених потреб газу для виробітку 1 Гкал теплової енергії, а як наслідок завищення одиничної вартості відшкодування послуг теплопостачання за 1 квадратний метр орендованої площі, за період з березня 2015 року по грудень 2017 року незаконно вилучено грошові кошти в сумі 2070351,82 гривень, з них: 276938,6 гривень з обласного бюджету та 1 793 413,22 гривень з державного бюджету України, в якості відшкодування наведеними вище бюджетними установами послуг з теплопостачання орендованих адмінприміщень за адресою м.Ужгород, пл.Народна, 4, шляхом щомісячного перерахування бюджетних коштів з розрахункових рахунків, відкритих в органах ДКС України на розрахунковий рахунок КП «Будинкоуправління адмінбудівель Закарпатської обласної ради» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «АКІБ «Укрсиббанк» МФО 351005.

Отримуючи за вказаний період на розрахунковий рахунок КП «Будинкоуправління адмінбудівель Закарпатської обласної ради», відкритий у приватній банківській установі зайво нараховані та сплачені бюджетні кошти як відшкодування послуг за теплопостачання, ОСОБА_6 як директор даного комунального підприємства спільно із ОСОБА_4 як заступником директора з фінансових питань-головним бухгалтером, отримали можливість розпоряджатися ними на власний розсуд.

Внаслідок вчинення ОСОБА_6 за попередньою змовою із ОСОБА_4 злочинних дій, із місцевого та державного бюджетів незаконно вилучено бюджетні кошти в сумі 2070351,82 гривень, чим самим завдано державі матеріальних збитків в особливо великому розмірі, так як вказана сума в 600 разів і більше перевищує встановлений на 2017 рік неоподаткований мінімум доходів громадян (800 гривень).

28 лютого 2019 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, тобто заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі; складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

05.03.2019 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області щодо підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання з 22.00 години до 07.00 години наступної доби строком до 05 травня 2019 року.

27.03.2019 за вихідним №04/2/5-225-19 направлено матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2018 за №0000301 до Генеральної прокуратури для вирішення питання про визначення підслідності відповідно до п.2 ч.5 ст.216 КПК України за детективами Національного антикорупційного бюро України, оскільки розмір завданої шкоди протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (2070351,82 гривень) в п`ятсот разів і більше перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2017 рік (1600 гривень).

Однак, станом на 17.04.2019 року згідно даних із Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне провадження за №0000301 рахується за СУ ГУНП в Закарпатській області.

Оскільки двохмісячний строк досудового розслідування у цьому провадженні закінчується 28.04.2019, а завершити досудове розслідування до вказаного строку неможливо в наслідок особливої складності провадження, оскільки кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких корупційних злочинів, у даному кримінальному провадженні двом підозрюваним повідомлено про підозру, спір про підслідність таких злочинів на даний час Генеральним прокурором України не вирішено.

Сторона обвинувачення стверджує, що наведені ними обставини ускладнюють своєчасне завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні в строк до 28.04.2019, оскільки необхідно виконати наступне:

вирішити питання щодо подальшої підслідності кримінальних правопорушень у вчиненні яких підозрюються ОСОБА_7 , ОСОБА_4

допитати підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_6

відповідно до ст..279 КПК України скласти та вручити підозрюваним ОСОБА_6 , ОСОБА_4 повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри з викладенням фактичних обставин в кінцевій редакції.

оформити обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування та відповідно до ст.293 КПК України вручити його;

при необхідності виконати інші необхідні слідчі дії необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування по даному кримінальним правопорушенням.

При цьому в клопотанні зауважено, що наведені вище процесуальні та слідчі дії не були проведені у встановлений двохмісячний термін з причин, що не залежали від слідчого, так як кримінальне провадження фактично було скеровано до прокуратури області 15.03.2019, тому з проведення слідчих дій за їх участі було не можливо. Необхідність у продовженні строку досудового розслідування до чотирьох місяців викликана тим, що проведення зазначених процесуальних дій є обов`язковим під час досудового розслідування.

У зв`язку із чим, 25.04.2019 заступником прокурора області відповідно задоволено клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 та продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 28.06.2018.

З урахуванням викладеного прокурор просить суд продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_4 , строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та продовжити обов`язки покладені на неї ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 05.03.2019.

Прокурор підтримав зазначене клопотання та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної та підозрювана заперечили повністю проти задоволення судом зазначеного клопотання, оскільки вважає що його підзахисна сумлінно виконувала попередньо обраний до неї запобіжний захід, відсутні будь-які ризики в даному провадженні, крім того захисник посилається на необґрунтованість підозри, та в межах строку досудового розслідування не здобуто жодного доказу, який підтверджував вину ОСОБА_4 у пред`явленій підозрі. В зв`язку з чим просять відмовити в задоволенні клопотання повністю.

Проаналізувавши доводи клопотання, дослідивши надані суду документи до клопотання, заслухавши пояснення сторін під час судового засідання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Як зазначено у ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

В ході розгляду справи встановлено, що 05.03.2019 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області щодо підозрюваної ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання в нічний час строком до 05 травня 2019 року.

Підставою для обрання саме такого запобіжного заходу слугувала наявність доведених ризиків, передбачених п. 1 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як зазначено у клопотанні та пояснив суду прокурор, 27.03.2019 за вихідним №04/2/5-225-19 вих19 направлено матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2018 за №0000301 до Генеральної прокуратури для вирішення питання про визначення підслідності відповідно до п.2 ч.5 ст.216 КПК України за детективами Національного антикорупційного бюро України, оскільки розмір завданої шкоди протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (2070351,82 гривень) в п`ятсот разів і більше перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2017 рік (1600 гривень).

У двохмісячний строк досудового розслідування в зв`язку з вищенаведеними обставинами завершити досудове розслідування неможливо, у зв`язку із чим, 25.04.2019 заступником прокурора області задоволено клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 та продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 28.06.2018, про що суду надана постанова заступника прокурора області від 25 квітня 2019 року, про продовження строків досудового розслідування до 28.06.2019 року.

Суд також оцінює в сукупності всі обставини, перелічені у ст. 178 КПК та приймає до уваги те, що підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.01.2018 за №0000301; кримінальне провадження скероване до Генеральної прокуратури для вирішення питання про визначення підслідності відповідно до п.2 ч.5 ст.216 КПК України за детективами Національного антикорупційного бюро України, оскільки розмір завданої шкоди протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (2070351,82 гривень) в п`ятсот разів і більше перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2017 рік (1600 гривень); за законом передбачена відповідальність за ч. 5 ст. 191 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, який у відповідності до ст. 12 КК України є відповідно особливо тяжким злочином, раніше не судима, безробітна, також слід зазначити, що прокурором не надано суду жодних доказів на підтвердження порушення нею раніше обраного до неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та існування на даний час ризиків, вказаних в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту від 05.03.2019 року, і що такі ризики не втратили своєї актуальності.

Органом досудового розслідування як на доказ щодо існування обґрунтованої підозри посилається на висновок економічної експертизи. Слідчий суддя, зважаючи на суть повідомленої підозри та на заявлений висновок експертизи доходить висновку, що на даному етапі досудового розслідування, повідомлена підозра ОСОБА_4 обґрунтовується наданими слідчому судді доказами, при цьому слідчий суддя враховує, і доводи сторони обвинувачення, що ще триває досудове розслідування і для того, щоб підтвердити або спростувати обставини повідомленої підозри у вчиненні злочину слід вчинити ще ряд слідчих дій. В зв`язку з цим на даному етапі слідчий суддя позбавлений можливості дослідити докази на підтвердження доведеності вини чи не винуватості особи у повідомленій підозрі, та такі обставини не є предметом розгляду при обранні запобіжного заходу.

Однак, слід зауважити, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, не може бути покладена в обґрунтування щодо наявності достатніх підстав вважати, що задля убезпечення наявних ризиків, передбачених КПК України, не достатньо застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт, крім того, в судовому засіданні прокурором не обґрунтовано належними доказами повідомлені ним усі п`ять ризиків, передбачені ст. 177 КПК України, та що такі ризики реально існують на даний час і не втратили своєї актуальності.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, доходжу висновку, що з метою забезпечення дієвості кримінального провадження на даному етапі досудового розслідування та забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, достатнім буде застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, тому слід відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, на підозрювану слід покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді за першою вимогою;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому вона зареєстрована та фактично проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Повідомити підозрюваній під розписку покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що у разі невиконання покладених на неї даною ухвалою обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 186, 194, 309, 376, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді за першою вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому вона зареєстрована та фактично проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Повідомити підозрюваній ОСОБА_9 під розписку покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що у разі невиконання покладених на неї даною ухвалою обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ч.6 ст.194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу та строк дії покладених на підозрювану обов`язків - до 20.06.2019 року.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого у даному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня ї оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено і оголошено 07 травня 2019 року 15 год. 40 хв.