Провадження №: 1-кс/755/1493/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" березня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про встановлення процесуального строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0018350 від 03.12.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.166 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
адвоката ОСОБА_4 ,
слідчого ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання адвоката ОСОБА_4 , мотивоване тим що у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0018350 від 03.12.2015 досудове розслідування триває більше трьох років, ОСОБА_5 не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, крім того органом досудового розслідування не здійснюються будь-які слідчі дії, а кримінальне провадження має формальний характер, тому просить встановити процесуальні строки досудового розслідування.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити. Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, оскільки досудове розслідування триває, проводяться слідчі дії.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Частиною 1 статті 28 КПК України, передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Конституційний Суд України у своєму рішенні від 30.01.2003 року щодо розумності строків досудового слідства зазначив, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину /злочинів/. Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідності проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчено у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляді права на ефективний засіб захисту, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини та основних свобод.
Виходячи із норм чинного національного законодавства та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, час, який враховується для визначення розумності строків, починається з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. З цього моменту згідно зі ст.219 КПК України /до редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року/ починається і відлік строків досудового розслідування, персоніфікується кримінальне провадження з`являється підозрюваний /ст.42 КПК України/.
Частина перша статті 219 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див.пункт 4 § 2 розділу 4 Закону
Згідно ч.1 ст.28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Відповідно до ст.114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Відповідно до вимог КПК України та практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя здійснює свої повноваження, щодо забезпечення проведення досудового розслідування у розумні строки шляхом: своєчасного призначення справи до розгляду; проведенням судового розгляду у призначений строк; своєчасним виготовленням мотивованого судового рішення чи протоколу засідання з направленням їх сторонам чи ознайомленням з ними; повнотою здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі з повідомлення осіб, що беруть участь у справі, про час і місце судового засідання; повнотою і своєчасністю прийняття суддею заходів відносно учасників процесу і інших осіб, спрямованих на недопущення їх процесуальної несумісності і процесуальної тяганини у справі; контролем судді за строками проведення експертизи, накладенням штрафів; відстроченням, що виникають з вини судової канцелярії чи інших адміністративних органів, тощо. Європейський суд з прав людини зазначив, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь суддів в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінального процесуального законодавства само по собі не суперечать чинному законодавству. Проте, якщо вказані дії призводять до порушення права особи на судочинство в розумний строк, заява про присудження компенсації підлягає задоволенню /справа «Екле проти ФРН» від 15 липня 1982 року, «Цимерман проти Швейцарії» від 13 липня 1983 року/. Відсутність достатньої кількості суддів, та їх перевантаженість не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду /справа «Павлюлінець проти України» від 06 вересня 2005 року/.
Тобто відповідно до змісту вказаних положень кримінально процесуального Кодексу слідчий суддя вправі встановлювати строки в межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом.
Так, в разі якщо у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, то КПК України не встановлено граничних строків для досудового розслідування такого кримінального провадження.
Крім того, відповідно до ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, та на свій розсуд визначає об`єм доказів, якій необхідно зібрати у кримінальному провадженні, правових підстав для встановлення слідчим суддею ,відповідно до вимог ст.114 КПК України, процесуального строку досудового розслідування не має.
Слідчий суддя не вправі зобов`язувати орган досудового розслідування у запропонований заявником спосіб зобов`язати орган досудового розслідування вчинити процесуальні дії необхідні та достатні для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0018350, зазначене питання орган досудового розслідування вирішує на власний розсуд шляхом оцінки фактичних обставин кримінального провадження, зібраних доказів і співставлення їх з положеннями закону про кримінально-процесуальне законодавство.
Відповідно до ст.308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду. Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.
А тому у даному випадку слідчий суддя не наділений повноваженнями для встановлення відповідних граничних строків досудового розслідування.
Отже на підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 28, 36, 110, 114, 308, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про встановлення процесуального строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0018350 від 03.12.2015 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: