233 № 233/360/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
В С Т А Н О В И В:
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_10 заявив відвід колегії суддів у складі головуючому судді ОСОБА_1 суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження на підставі п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, у зв`язку з тим, що, на його думку, колегією суддів, на угоду прокурору, прийнято незаконне рішення про відмову у визнанні протоколу огляду від 01.11.2014 року недопустимим доказом, що свідчить про упередженість даного складу суду.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти заяви про відвід, просив її відхилити.
Представник потерпілого ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав думку прокурора та просив заяву відхилити.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_10 , вважавши її обґрунтованою.
Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_10 зазначивши, що, на його думку, суд діє на угоду прокурору і в його інтересах.
Обвинувачений ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_10 .
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, шляхом голосування одностайно, прийшов до таких висновків.
Згідно п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом….
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, викладеної у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України», існування безсторонності повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.
Крім того, у справі «Газета «Україна-центр» проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що у контексті об`єктивного критерію у цій справі окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Доказів, які б свідчили про упередженість колегії суддів в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 і ОСОБА_2 обвинуваченим не надано та про наявність таких доказів останнім не зазначено. Фактично заявлений відвід обвинуваченого ОСОБА_10 ґрунтується на його незгоді з процесуальним рішенням колегії суддів від 07.11.2018 року, що не є підставою, що виключає участь суддів в розгляді даного кримінального провадження.
Тож, суд вважає, що заява обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.75, 81 КПК України, суд ,-
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Судді: