Справа № 712/3335/19
Провадження № 1кс/712/2084/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2019 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , підозрюваного ОСОБА_9 , розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси винесене в кримінальному провадженні № 0001221 від 09.03.2019старшим слідчим СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_6 та погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_10 , клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, непрацюючого, маючого середню освіту, неодруженого, немаючого на утриманні неповнолітніх дітей, немаючого статусів інваліда, учасника ліквідації наслідків на ЧАЕС та бойових дій, депутата, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 294, ч. 2 ст. 345 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001221 від 09.03.2019 за підозрою ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, а також за підозрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 294, ч. 2 ст. 345 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , будучи громадянином України, грубо ігноруючи конституційні права громадян України про свободу, честь і гідність особи, передбачені Конституцією України, а саме: ст. 21 Конституції України, згідно з якою усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах, права і свободи людини є невідчужуваними та непорушеними, ст. 28 Конституції України, відповідно до якої кожен має право на повагу до його гідності, ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню, ст. 29 Конституції України - кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність, діючи умисно, прийняв активну участь у масових заворушеннях, які мали місце 09.03.2019 у м. Черкаси Черкаської області.
Так, ОСОБА_9 , маючи умисел, направлений на активну участь у масових заворушеннях, з метою вчинення протиправних дій, 09.03.2019, близько 17 год. 30 хв., спільно з невстановленими особами прибув на площу імені Богдана Хмельницького, біля палацу культури «Дружба народів», який розташовано по бульвару Шевченка, 249 в місті Черкаси, де в цей час відбувалась зустріч Президента України ОСОБА_12 з громадою міста.
Після завершення промови Президента України ОСОБА_12 , ОСОБА_9 разом з невстановленими на цей час особами, одягненими в цивільний одяг і камуфляжну форму із написами «Національний корпус» та «Національні дружини», з метою реалізації свого злочинного умислу, які заздалегідь підготували аерозольні балончики для розпилювання газу дратівливої дії, невідому рідку речовину жовтого кольору, невідому речовину за запахом схожу на розчинник, фальшфайери (так звані фаєри) здійснили напад на працівників поліції, у тому числі із застосуванням стосовно них указаних вище предметів як зброї.
Крім того, приймаючи активну участь у масових заворушеннях ОСОБА_9 наніс два удари кулаком правої руки в ліве плече оперуповноваженому відділу розкриття злочинів проти особи УКР ГУНП в Черкаській області капітану поліції ОСОБА_13 , який перебував на площі імені Богдана Хмельницького, біля палацу культури «Дружба народів», що розташований за адресою: бульвар Шевченка, 249 в місті Черкаси, при виконанні службових обов`язків на заходах по охороні громадського порядку, спричинивши останньому фізичний біль, ступінь тяжкості тілесних ушкоджень на цей час встановлюється.
Він же, 09.03.2019 року, близько 17 год. 34 хв., знаходячись на площі імені Богдана Хмельницького біля палацу культури «Дружба народів» по бульвару Шевченка, 249 в місті Черкаси та приймаючи активну участь у масових заворушеннях, підбігши до раніше незнайомого йому оперуповноваженого відділу розкриття злочинів проти особи УКР ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_13 , який ніс службу по охороні громадського порядку під час зустрічі Президента України ОСОБА_12 біля палацу культури "Дружба народів", який розташований по бульвару Шевченка, 248 в м. Черкаси, умисно наніс йому два удари кулаком правої руки в ліве плече, чим заподіяв останньому фізичний біль.
Причетність ОСОБА_9 до вчинення зазначених злочинів підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 09.03.2019, протоколом огляду флеш-накопичувача з відеозаписом від 10.03.2019, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 протоколом допиту потерпілого ОСОБА_17 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_18 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_19 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_20 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_21 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_22 , протоколом огляду предмету інтернет-сторінки соціальної мережі «facebook» від 10.03.2019, протоколом огляду предмету інтернет-сторінки мережі «youtube» від 10.03.2019, протоколом огляду предмету інтернет-сторінки соціальної мережі «facebook» від 10.03.2019, протоколом огляду предмету інтернет-сторінки соціальної мережі «facebook» від 10.03.2019, протоколом допиту свідка ОСОБА_23 , протоколом допиту свідка ОСОБА_24 , протоколом допиту свідка ОСОБА_25 , протоколом допиту свідка ОСОБА_26 , протоколом допиту свідка ОСОБА_27 , протоколом огляду предмету інтернет-сторінки мережі «youtube» від 10.03.2019, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 , протоколом впізнання особи за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_13 в ході якого останній впізнав особу ОСОБА_9 як особу, що 09.03.2019 наніс йому тілесні ушкодження.
В ході досудового розслідування 10.03.2019 року ОСОБА_9 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України.
ОСОБА_9 11.03.2019 року повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, тобто активна участь у масових заворушеннях, що супроводжувалися насильством над особою, погромами, та ч. 2 ст. 345 КК України тобто умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
12.03.2019 року ОСОБА_9 повідомлено про зміну раніше оголошеної підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України - активна участь в масових заворушеннях, що супроводжувались насильством над особою, погромами та опором представникам влади із застосуванням предметів, які використовувалися як зброя, а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Слідчий в клопотанні посилається на те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, свідомо вчинив протиправні дії відносно правоохоронців під час несення ними служби, у зв`язку з чим інші менш суворі запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, не зможуть забезпечити виконання ОСОБА_28 своїх обов`язків перед органом досудового розслідування через неповагу до правоохоронців та вчинення злочину відносно останніх, та усвідомлюючи свій статус такої особи, знову вчиняє новий умисний злочин, що вказує на ризик подальшого вчинення злочинів з його боку, був затриманий поза межа Черкаської області, що може бути ризиком ухилятися від явки до слідчого та переховуватися від слідства.
Крім того у зв`язку з не встановленням на даний час всіх очевидців, свідків, потерпілих у провадженні, а також осіб, причетних до вчинення злочину, ОСОБА_28 у різний спосіб може впливати на зазначене коло осіб, тим самим перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
У зв`язку з цим просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

До початку розгляду клопотання по суті захисником ОСОБА_7 подано скаргу на незаконне затримання підозрюваного ОСОБА_9 .

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання повністю підтримали та просили його задовольнити. В задоволенні скарги про незаконне затримання просили відмовити.

Підозрюваний в судовому засіданні, заперечував щодо задоволення клопотання слідчого та просив в задоволенні клопотання відмовити.

Захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судовому засіданні заперечували проти задоволення заявленого клопотання, та просили відмовити в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою Скаргу стосовно незаконного затримання підтримали та просили її задовольнити.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим відділом Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001221 від 09.03.2019 за підозрою ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, а також за підозрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 294, ч. 2 ст. 345 КК України.
ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 294, ч. 2 ст. 345 КК України, які є тяжкими злочинами, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.

10.03.2019 року ОСОБА_9 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України.

11.03.2019 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, тобто активна участь у масових заворушеннях, що супроводжувалися насильством над особою, погромами, та ч. 2 ст. 345 КК України, тобто умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

12.03.2019 року ОСОБА_9 повідомлено про зміну раніше оголошеної підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України - активна участь в масових заворушеннях, що супроводжувались насильством над особою, погромами та опором представникам влади із застосуванням предметів, які використовувалися як зброя, а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні заявлено ризики того, що ОСОБА_9 може ухилятися від явки до слідчого та переховуватись від слідства, та у зв`язку з не встановленням на даний час всіх очевидців, свідків, потерпілих у провадженні, а також осіб, причетних до вчинення злочину, ОСОБА_28 у різний спосіб може впливати на зазначене коло осіб, тим самим перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Однак слідчим та прокурорами не доведено та не надано доказів наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Крім того, прокурорами та слідчим не обґрунтовано неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_9 більш м`яких запобіжних заходів з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, щодо даних про його особу, в їх сукупності.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності,наявності злочинних зв`язків).

Більше того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.

Крім того, згідно ст. 5 Європейської конвенції з прав людини, яка у відповідності до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи. Крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом.

Так, у справі «Смирнов проти Росії» Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, обвинувачена в скоєнні злочину, завжди повинна знаходитися на свободі, до закінчення розгляду справи, якщо Держава не зможе довести, що маються «умісні і достатні» причини взяти її під варту, і зокрема, коли є підстави вважати, що особа ухилятиметься від слідства та суду, перешкоджатиме встановленню істини у справі, або продовжить злочину діяльність.

В частині 3 ст. 5 Конвенції / правова позиція ЄСПЛ, викладена в п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі "Єлоєв проти України"/ після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчинені злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого.

При формуванні внутрішнього переконання слідчого, прокурора, слідчого судді, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятися від слідства й суду. Проте сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція Європейського суду з прав людини, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватися не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявності такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Доводи клопотання слідчого в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,2, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя має право застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_9 у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує необґрунтованість ризиків про які зазначив прокурор, а також не наведення переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам.
Отже, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, дані про особу підозрюваного, який вперше притягується до кримінальної відповідальності, має визначене місце проживання, з огляду на відсутність належного обґрунтування існуючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України в самому клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не доведено належним чином наявність таких ризиків і прокурором під час розгляду справи, слідчим суддею не встановлено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам.
На підставі вище викладеного, слідчий суддя не встановив підстав щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , оскільки обставин необхідності тримання особи під вартою в даному конкретному випадку немає, тому слід застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього, процесуальних обов`язків визначених частиною 5 ст. 194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі і тих, які прокурор вважає пріоритетними.
Щодо скарги захисника ОСОБА_7 про незаконне затримання суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Як встановлено в судовому засіданні, на час затримання ОСОБА_9 у провадженні Черкаського ВП Головного управління Національної поліції у Черкаській області перебували матеріали кримінального провадження № 0001221 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.294, ч.2 ст.345 КК України.

Відомості про злочин внесено до ЄРДР 09.03.2019 року о 19 год. 04 хв.

З аналізу положень ст. 208 КПК України вбачається, що, зокрема, уповноваженим службовим особам надано право на затримання без ухвали слідчого судді, суду тільки особи, підозрюваної у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, і лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

При цьому поняття «безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення» як підстава для затримання об`єктивно передбачає невеликий проміжок часу, який минув після вчинення кримінального правопорушення.

Також враховує, що сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події, які вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин, як підстава затримання означає, що має бути кілька, незалежно від того, де саме - лише на тілі, тільки на одязі, на місці події, на двох чи на усіх цих об`єктах, по-друге, ці ознаки мають бути явними, тобто видимими, очевидними, по-третє, вони мають бути в єдності, по-четверте, вони повинні вказувати, тобто бути інформацією (фактичними даними) про вчинення злочину саме цією особою і, по-п`яте, бути фактичними даними про вчинення нею злочину тільки що (щойно).

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.

Згідно зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 208, 42 КПК України підозрюваний має права вимагати перевірки обґрунтованості його затримання.

Згідно з п. 4 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікань встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених статтею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень статті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому, а також надсилається прокурору.

Статтею 206 КПК України визначено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи. Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.03.2019, слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_29 відповідно до вимог ст. 40, 104, 131, 132, 208-211, 213 КПК України склав протокол про затримання особи, згідно положення ст. 209 КПК України (момент затримання) 10.03.2019 року о 11-00 год., підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_9 .

Розглядаючи дану скаргу, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи захисника з приводу незаконного затримання ОСОБА_9 , які відбувались з порушенням вимог п.2 ч.1 ст. 208 КПК України.

Так, з матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України за обставин, які відбувались 09.03.2019 року о 17 годині.

Натомість, з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.03.2019 вбачається, що затримання підозрюваного ОСОБА_9 відбулося 10.03.2019 року о 11-00 год. в приміщенні кабінету Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, тобто не безпосередньо після вчинення злочину, а по сплину значного часу та в порушення норм Кримінально-процесуального законодавства України. Як зазначив підозрюваний ОСОБА_9 він був затриманий на трасі поблизу населеного пункту Переяслав-Хмельницький.

Таки чином, слідчий суддя приходить до висновку, що затримання ОСОБА_9 в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, проведене з порушенням норм кримінально-процесуального законодавства, а тому останній підлягає звільненню з-під варти.

Керуючись, ст. 29 Конституції України, ст.ст. 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_7 щодо незаконного затримання ОСОБА_9 задовольнити.
Визнати затримання ОСОБА_9 незаконним та звільнити його з-під варти.
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_6 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 20-00 години по 07-00 годину.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_9 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Визначити строк дії ухвали тривалістю в два місяці - по 10 травня 2019 року включно.
Покласти на ОСОБА_9 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати :

1) за наявності здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

3) утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, експертами за відсутністю слідчого, прокурора або захисника;

4) не відвідувати місця, де знаходяться розважальні заклади.

Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1