Справа №639/2341/18
Провадження №1-кп/639/353/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2018 року м. Харків
Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню зареєстрованому 07.04.2018 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000712 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не одруженого, з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ;
у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.11.2018 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді арешту строком на 6 (шість) місяців.
Судом в судовому засіданні поставлено на обговорення питання про можливість уточнення мотивувальної та резолютивної частин вищевказаного вироку, щодо вирішення питання про розгляд цивільного позову.
Прокурор проти уточнення вироку не заперечувала, вважала необхідним уточнити його саме в цих частинах.
Інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи та надані до суду докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидно арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Відповідно до п.14 ч. 1 ст. 537, п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України, під час виконання вироків суд, який ухвалив вирок, має право вирішувати питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Пленум Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 1990 р. «Про практику застосування судами України процесуального законодавства при вирішенні питань, повязаних з виконанням вироків» п. 4 розяснює, що суди мають право вирішувати питання, що виникають при виконанні вироків в наслідок їх недоліків: про усунення неточностей, допущених у вироку при написанні прізвища, імя, по батькові, та інших біографічних даних засудженого, а також описок та арифметичних помилок, якщо вони очевидні та їх виправлення не стосується суті вироку та не тягне за собою погіршення положення осудженого.
Судовим розглядом встановлено, що вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.11.2018 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді арешту строком на 6 (шість) місяців.
Потерпілою ОСОБА_5 під час судового розгляду було заявлено цивільний позов.
Проте судом не було вирішено питання про його розгляд.
У зв*язку з чим, суд приходить до висновку про необхідність виправлення допущеної неточності, та доповнення мотивувальної та резолютивної частин даного вироку.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 374, 379, 537, 539 КПК України,суд, -
УХВАЛИВ:
Внести уточнення до мотивувальної та резолютивної частин вироку Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.11.2018 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Доповнити мотивувальну частину наступним: «Потерпілою було заявлено цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди спричиненої злочином.
Згідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у звязку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно з вимогами ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, чи самій фізичній чи юридичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Суд вважає позовні вимоги ОСОБА_5 про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню на загальну суму 4249 грн., які складаються з вартості завданої шкоди підтвердженої висновком судово-товарознавчої експертизи. Також суд вважає за можливим задовольнити вимоги ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди частково, в межах доведеного на загальну суму у розмірі 750 грн.»
Доповнити резолютивну частину наступним: «Цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 4249 грн. в якості матеріальної шкоди та 750 грн. в якості моральної шкоди.»
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харковапротягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1