ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/975/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"01" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0011555 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

за участі:
прокурора ОСОБА_6

представника потерпілого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8 обвинуваченого ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва, головуючий у справі - суддя ОСОБА_4 , перебуває кримінальне проваджєення № 0011555 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

29.01.2019 року захисником обвинуваченого - адвокатом ОСОБА_3 подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , яка у порядку ст.35 КПК України передана для розгляду судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Підставами для відводу судді ОСОБА_4 , які зазначені у заяві захисника, як інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді є те, що під час розгляду справи суддя не дотримується об`єктивновності та неупередженості і створює такі умови, за яких сторона захисту позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права. Зокрема, 26.11.2018 року захисником було заявлено клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності. Коли суддя почув це клопотання то підвищеним тоном спілкувався із захисником та наказав зупинитися, позбавши права захисника повністю оголосити клопотання, яке відповідно до положень ч. 4 ст. 286 КПК України має бути розглянуте судом невідкладно, після чого розглянув інше клопотання та відклвав розгляд справи на іншу дату. 29.01.2019 року суддя ОСОБА_4 повернувся до розгляду вищевказаного клопотання та відмовив у його задоволенні оголосивши при цьому короткий текст ухвали, що позбавило можливості сторону захисту, якій не були зрозумілі мотиви відмови заявити подібне клопотання з інших підстав. Після оголошення ухвали головуючий знову підвищеним тоном спілкувався із захисником чим позбавив можливості заявляти інші клопотання.

Захисник та обвинувачений заяву підтримали, та просили її задовольнити.

Прокурор просив відмовити у задоволенні вказаної заяви, оскільки вона не містить належного обґрунтування та законних підстав для відводу судді, всі рішення які приймалися суддею ОСОБА_4 були належним чином обгрунтовані та мотивовані. Що стосується судового засідання 29.01.2019 року, то судом у встановленому законом порядку було заслухано клопотання захисника про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, поставлено його на обговорення, з`ясовано думку інших учасників процесу щодо цього клопотання, виготовлено у нарадчій кімнаті ухвалу та оголошено її в судовому засіданні. Враховуючи те, що у відповідності до ст.376 КПК України було оголошено лише резолютивну частину то зразу після оголошення головуючий перейшов до роз`яснення учасникам процесу мотивів такого рішення, однак захисник не давши можливості судді завершити свою думку, почав його перебивати намагаючись зробити якісь заяви, на що суддя попросив його не перебивати надати можливість завершити, після чого захисник попросив технічну перерву та заявив відвід.

Представник потерпілого також просила відмовити у задоволенні заяви про відвід оскільки вона є необгрунтованою, підтримала позицію прокурора та зазначила, що у судовому засіданні 26.11.2018 року захисник оголосив, що у нього нього є клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, однак враховуючи те, що вона знаходилася на лікарняному та завчасно подала до суду клопотання про перенесення у зв`язку із цим судового засідання, суд не мав можливості розглянути таке клопотання у судовому засіданні 26.11.2018 року, оскільки були би порушені процесуальні права потерпілої сторони, тому відклав судове засідання на іншу дату. Наступне судове засідання було розпочате із розгляду клопотання захисника, та розв`язано у нарадчій кімнаті. У відповідності до ст.376 КПК України судом було оголошено лише резолютивну частину тому після оголошення головуючий перейшов до роз`яснення учасникам процесу мотивів такого рішення, однак захисник проявляючи неповагу до суду, почав перебивати головуючого, не давши можливості останньому завершити думку, відмовився виконувати його розпорядження після чого була оголошена технічна перерва для підготовки захисником заяви про відвід.

Розглядаючи заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , суд виходить із наступного.

У пункті 4 ч. 1 ст. 75 КПК України законодавцем передбачено можливість усунення судді або слідчого судді від участі у кримінальному провадженні шляхом заявлення йому відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Згідно із ч.1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ("Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ("Пуллар проти Сполученого Королівства").

Також, стосовно об`єктивного критерію слід визначити окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії", "Ферантелі та Сантанжело проти Італії").

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії").

Розглянувши заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що захисником не наведено переконливих фактів на підтвердження того, що головуючий у справі суддя ОСОБА_4 є небезстороннім чи упередженим при розгляді справи по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а доводи зазначені у заяві судді є надуманими, не підтверджуються жодними доказами та у повній мірі спростовуються матеріалами кримінального провадження.

Так заслухавши в судовому засіданні захисника, обвинуваченого, прокурора, представника потерпілого та дослідивши звукозапис судового засідання від 29.01.2019 року, судом встановлено, що клопотання яке було заявлено захисником у судовому засіданні 26.11.2018 року через об`єктивні причини не могло бути розглянуто у цьому ж судовому засіданні, оскільки представник потерпілого завчасно подала клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із тим, що вона перебуває на лікарняному, тому було прийнято абсолютно законне та обгрунтоване рішення про перенесення судового засідання на іншу дату. Наступне судове засідання - 29.01.2019 року було розпочате із невідкладного розгляду клопотання захисника, що у повній мірі відповідає вимогам ч.4 ст.286 КПК України.

Що стосується судового засідання 29.01.2019 року то всі дії головуючим ОСОБА_4 були вчиненні у чіткій відповідності до вимог КПК України, натомість дії захисника не є бездоганними в розумінні ст.329 КПК України, який неодноразово перебивав головуючого та відмовлявся виконувати його розпорядження.

Аналізуючи причини подання заяви про відвід суд звертає увагу та той факт, що жодним чином процесуальні права сторони захисту порушені не були, клопотання було заявлено та розглянуто, при наявності інших клопотань в тому числі аналогічних заявленому, законом передбачена процесуальна можливість їх заявити.

Таким чином, ні в заяві про відвід, ні під час судового розгляду, захисником не зазначно обставин, які б об`єктивно обгрунтовували уперередженість чи небезсторонність судді ОСОБА_4 під час розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 . про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0011555 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: