Справа № 357/597/19
У Х В А Л А

22 січня 2019 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду № 5 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_5 у матеріалах кримінального провадження, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000149 від 17.01.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В :

18 січня 2019 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події 17.01.2019 біля Новозарічанського кладовище в Київській області Білоцерківському районі в адміністративних межах Шкарівської сільської ради, а саме:

- 39 дерев`яних колод сироростуючого дуба (11 штук) та ясеня (28 штук) довжиною 1 м;

- автомобіль марки «ГАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 , належний ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- бензопилу «Старт».

В обгрунтування клопотання зазначив, що 17.01.2019 о 02 год. 13 хв. під час патрулювання біля лісосмуги Новозарічанського кладовища № 2, що в Київській області Білоцерківського району в адміністративних межах Шкарівської сільської ради, ним було виявлено автомобіль марки Газель д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , 1990 р.н, який вчиняв незаконну порубку дерев.

17 січня 2019 року відомості про вчинення даного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000149 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та розпочато розслідування.
17.01.2019 за вказаною адресою проведено огляд місця події.

Під час огляду місця події були виявлені 40 пнів свіжозрізаних сироростучих дерев породи «дуб» (7 штук) та «ясень» (33 штуки).

Також на місці події були виявлені та оглянуті:

- 39 дерев`яних колод сироростуючого дуба (11 штук) та ясеня (28 штук) довжиною 1 м;

- автомобіль марки «ГАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 , належний ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- бензопила «Старт».

17.01.2019 вищевказані предмети визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.

Вищезазначені предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні та необхідні для повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування.

Крім того, є достатні підстави вважати, що вищевказані речі є предметом кримінального правопорушення (39 дерев`яних колод), підшукані (автомобіль марки «ГАЗ»), пристосовані та використані (бензопила) як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та могли зберегти на собі його сліди (бензопила).

В судове засідання слідчий не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Володілець вилучених речей та речовини ОСОБА_4 надав письмову заяву, в якій просить розглянути клопотання в його відсутність, заперечував щодо накладення арешту на вилучене у нього майно.

Володілець вилучених речей та речовини ОСОБА_6 надав письмову заяву, в якій просить розглянути клопотання в його відсутність, не заперечував щодо накладення арешту на вилучене у нього майно, його відсутність не являється перешкодою для розгляду клопотання згідно ст. 172 ч.1 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, врховуючи заяву та доводи слідчого на які остання посилається в клопотанні, яка просила задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.
Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За змістом ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, суд приходить до висновку, що слідчий не надав суду достатньо доказів того, що не застосування арешту до майна ОСОБА_4 , а саме, автомобільмарки «ГАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди, що може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Згідно ст. 173 ч. 4 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене під час огляду місця події 17.01.2019 біля Новозарічанського кладовище в Київській області Білоцерківському районі в адміністративних межах Шкарівської сільської ради, а саме:

- 39 дерев`яних колод сироростуючого дуба (11 штук) та ясеня (28 штук) довжиною 1 м;

- бензопила «Старт» з метою забезпечення збереження речових доказів, що знаходяться при матеріалах кримінального провадження.
Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.
Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1