Справа № 308/3942/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 квітня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000270 відомості, якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, погоджене прокурором про застосування відносно підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ужгород, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, раніше не судимої, тимчасово не працюючої, одруженої, з повною середньою освітою,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням в кримінальному провадженні №0000270 відомості, якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано, тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при невстановлених обставинах, у невстановлений час та місці, умисно, незаконно, з метою збуту придбала у невстановленої досудовим слідством, або виготовила кристалічну речовину білого кольору, яка в своєму складі містить психотропну речовину, обіг якої обмежено метамфетамін 0,3978 г містить 52,67 ваг. % - 0,2095 г метамфетаміну, яку умисно, незаконно, з метою збуту зберігала до 14.54 годин 17.10.2018 року.

В подальшому, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок збуту наркотичних засобів, 17 жовтня 2018 року близько 14.54 години, знаходячись по АДРЕСА_1 , збула громадянину ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кристалічну речовину білого кольору, яка в своєму складі містить психотропну речовину, обіг якої обмежено метамфетамін 0,3978 г містить 52,67 ваг. % - 0,2095 г метамфетаміну, за що отримала від останнього грошові кошти в сумі 1 000 гривень.

Згідно висновку експертизи наркотичних засобів психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № 6/700 від 27.12.2018 року надана на експертизу кристалічна речовина білого кольору, в своєму складі містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - метамфетамін.

Маса наданої на експертизу кристалічної речовини білого кольору 0,3978 г містить 52,67 ваг. % - 0,2095 г метамфетаміну (у перерахунку на метамфетамін основу).

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, тобто незаконне виготовлення, або придбання, зберігання наркотичного засобу з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини.

За даним фактом Ужгородським ВП ГУНП в Закарпатській області було розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Слідчий зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , злочинів повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Так, слідчий вказує, що на підставі вище викладеного є необхідність в обранні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання нею покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання її спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В клопотанні вказано, що необхідність обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлена тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити спроби незаконно впливати на свідків злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

В клопотанні вказано, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого, санкція за вчинення якого, згідно ч. 1 ст. 307 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, тому існують ризики, що вона не буде виконувати покладені на неї обов`язки та зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує їй у разі визнання винною.

Слідчий вважає за необхідне врахувати те, що підозрювана ОСОБА_5 ніде не працює і не має постійного джерела доходу, що дає органу досудового розслідування підстави вважати, що перебуваючи на волі може продовжити свою злочинну діяльність.

В клопотанні вказано, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених статтею ст. 177 КПК України, зокрема того, що підозрювана ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знаючи та намагаючись уникнути відповідальності за вчинене нею діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останній вини у вчинені вище вказаного злочину, незаконно впливати на свідків, як основних джерел показів в даному кримінальному провадженні, з метою уникнення від покарання шляхом залякування свідків та очевидців даної події, перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження іншим чином, або вчинення нею іншого кримінального правопорушення чи продовжити дане кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні незаконного виробництва та збут психотропних речовин, тому існують ризики і в тому, що вона особисто, чи шляхом використання зв`язків у кримінальному середовищі, може незаконно впливати на свідків з метою схилити їх до зміни чи відмови від показань під час їх допиту в судовому засіданні.

Слідчий в клопотанні вказує і на те, що інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_5 , оскільки альтернативні запобіжні заходи не забезпечують належний рівень гарантії доброчесної поведінки підозрюваної, тому наявна необхідність в обранні такої міри запобіжного заходу.

В клопотанні вказано, що таким чином, з урахуванням характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються підозрюваній, обставини вчинення правопорушення, тяжкості покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, фактів її притягнення до кримінальної відповідальності раніше, сторона обвинувачення вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає меті, з якою він застосовується. Даний запобіжний захід позбавляє можливості підозрюваної перешкодити кримінальному провадженню, ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також мати можливість незаконно впливати на учасників провадження як на стадії досудового розслідування так і під час судового розгляду.

З огляду на вказані вище обставини слідчий просить: застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ужгород, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, раніше не судимої, тимчасово не працюючої, одруженої, з повною середньою освітою, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Захисники підозрюваної у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні вказаного клопотання. Крім того, просили врахувати особу підозрюваної, зокрема те, що в неї діагностовано Генералізований триваючий розлад психіки, а також те, що вона має на утриманні двох неповнолітніх дітей. Окрім того захисник, повідомила суду, що відносно ОСОБА_5 у іншому кримінальному провадженні ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 27.03.2019 року обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала думку своїх захисників, просила відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, обговорив доводи сторін слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу. Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі Мюррей проти Сполученого Королівства (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого є тримання під вартою, що визначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою «Феррарі-Браво проти Італії».

Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі Мюррей проти Сполученого Королівства (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Слідчий суддя враховує, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй правопорушення підтверджується дослідженими доказами, а саме: рапортом начальника УПН ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_9 , постановою про проведення оперативної закупки від 27.09.2018, протоколом вручення грошових коштів від 17.10.2018, протоколом вручення технічних засобів 17.10.2018, протоколом про результати оперативної закупки від 17.10.2018, висновком експерта №6/700 від 27.12.2018, протокол про результати оперативно-технічного заходу (аудіо-, відео контроль особи) по оперативно-розшуковій справі від 25.05.2018, протокол про результати оперативно-технічного заходу (зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж) по оперативно-розшуковій справі від 14.12.2018.

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваної до вищевказаного злочину.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобовязана мати докази, достатні для предявлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Твердження захисників про відсутність доказів обґрунтованої підозри про причетність їх підзахисної до вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя не приймає до уваги, оскільки питання про належність, допустимість, достовірність та достатність вказаних доказів, для підтвердження винуватості підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, вирішується судом безпосередньо під час розгляду кримінального провадження. Оцінка доказів винуватості, їх належність та допустимість, на даній стадії досудового розслідування слідчим суддею суду першої інстанції перевірці не підлягають.

Відповідно до копії повідомленні про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 09 квітня 2019 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого, та санкція за вчинення якого, згідно ч. 1 ст. 307 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, тому існують ризики, що вона не буде виконувати покладені на неї обов`язки та зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує їй у разі визнання винною.

Таким чином, є підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрювана з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знаючи та намагаючись уникнути відповідальності за вчинене нею діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останній вини у вчинені вище вказаного злочину, незаконно впливати на свідків, як основних джерел показів в даному кримінальному провадженні, з метою уникнення від покарання шляхом залякування свідків та очевидців даної події, перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження іншим чином, або вчинення нею іншого кримінального правопорушення.

Твердження сторони захисту про те, що у іншому кримінальному провадженні, за підозрою у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, відносно підозрюваної уже обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 153 680 грн., не може бути безумовною підставою для відмови в обранні запобіжного заходу в іншому кримінальному провадженні, в якому їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого аналогічного кримінального правопорушення у вчиненні незаконного виробництва та збуту психотропних речовин.

Слідчим суддею враховується, що відомості про кримінальне провадження № 00000297 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, в якому ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів у складі злочинної групи з грудня 2018 по 08.03.2019 року у сфері незаконного обігу наркотичних засобів і психотропних речовин. При цьому, відомості про кримінальне провадження №0000270 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Як видно з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні іншого аналогічного кримінального правопорушення у вчиненні незаконного виробництва та збуту психотропних речовин, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, після злочину, в якому вона підозрюється у даному кримінальному провадженні, та їй було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, яку вона сплатила та звільнена з-під варти, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 при застосуванні більш м`якого заходу, ніж тримання під вартою і в подальшому може продовжити скоювати аналогічні кримінальні правопорушення, тому існують ризики і в тому, що вона особисто, чи шляхом використання зв`язків у кримінальному середовищі, може незаконно впливати на свідків з метою схилити їх до зміни чи відмови від показань під час їх допиту в судовому засіданні.

До того ж, крім наявності вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує особу підозрюваної, зокрема те, що ОСОБА_5 офіційно не працює, одружена, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, та її стан здоров`я. Слідчим суддею враховується, що захисниками надано копію довідки від 12.03.2019 року виданої лікарем ОСОБА_10 , згідно якої у ОСОБА_5 наявний діагноз: Змішаний тривожно депресивний розлад. При цьому, згідно направлення на госпіталізацію у психіатричну лікарню у добровільному порядку, вказується, що ОСОБА_5 звернулась до психо-неврологічного диспансерного відділення і що її було оглянуто, та така у свідомості орієнтована достатньо, емоційно неадекватна, плаксива, тривожна, збуджена має генералізований тривожний стан.

Проте, на даний час відсутні документальні підтвердження того, що ОСОБА_5 страждає тяжкою хворобою, що унеможливлює її перебування під вартою в умовах слідчого ізолятора та /або необхідності термінового стаціонарного лікування в медичному закладі, що не обладнаний спеціальними палатами для розміщення ув`язнених, не надано.

Що стосується посилання захисників на стан здоров`я підозрюваної, то такі обставини приймаються слідчим суддею до уваги, але на даний час слідчому судді не надано жодних доказів які б беззастережно свідчили та принаймні хочаб якось вказували на те, що тримання під вартою підозрюваної є неможливим.

Під час розгляду відповідного клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підозрювана ОСОБА_5 та її захисники повідомили про те, що остання проживає за адресою АДРЕСА_1 , разом зі своїми неповнолітніми дітьми, а саме ОСОБА_11 , 2003 року народження та ОСОБА_12 , 2013 року народження, та мамою ОСОБА_13 , 1955 р.н., яка потребує стороннього догляду. Проти взяття її під варту заперечувала, посилаючись також на те, що в такому разі діти опиняться без догляду, оскільки її чоловік перебуває в УВП №9 під вартою, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України в кримінальному провадженні № 00000297 відомості які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.12.2018 року.

При цьому, згідно доданого стороною захисту акту обстеження умов проживання від 12.03.2019 року, дядько (зі слів ОСОБА_5 її брат) ОСОБА_14 , 1983 р.н. написав заяву про тимчасове проживання малолітньої дитини ОСОБА_15 з ним. Згідно консультації лікаря ОСОБА_10 від 12.03.2019 року ОСОБА_13 , 1955 р.н., рекомендовано постійного нагляду психіатра. Разом з тим, підтвердження про необхідність стороннього догляду за такою, стороною захисту надано не було (довідок з МСЕК або іншого лікарського висновку).

Таким чином вказані обставини також не можуть бути підставою для відмови в обранні запобіжного заходу в даному кримінальному провадженні.

Щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також вважає за необхідне зазначити наступне.

Стаття 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною пятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.

Слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретних осіб, а і для суспільства в цілому, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, дає підстави для обрання запобіжного заходу стосовно останньої у виді тримання під вартою.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_5 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, враховуючи її майновий та сімейний стан, відсутність постійного місця роботи, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення в якому вона підозрюється, вважає,що достатньою для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, та такою що є помірним для неї, передбачений цим Кодексом розмір становить п`ятдесят п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що становить 105 655 грн.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі внесення застави на ОСОБА_5 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти обов`язки.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000270 відомості, якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ужгород, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, раніше не судимої, тимчасово не працюючої, одруженої, з повною середньою освітою, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 (шістдесят) днів, а саме до 07 червня 2019 року.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї обов`язків передбачених цим Кодексом, - в розмірі п`ятдесяти п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 105655 грн.

Роз`яснити, що підозрювана ОСОБА_5 , або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; - не відлучаться із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1