Справа № 719/478/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 травня 2019 року року смт. Кельменці

Кельменецький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання прокурора Кельменецької місцевої прокуратури у кримінальному провадженні № 0000153 від 01.10.2018 року, за ознаками злочинів, передбачених ч.2, 3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України про застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Із клопотання вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2, 3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та вважає, що воно підлягає задоволенню, оскільки обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2, 3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України, може переховуватись від суду, так як не має постійного місця роботи, також може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як неодноразово судимий та притягувався до кримінальної відповідальності.

Обвинувачений ОСОБА_4 з клопотанням не погодився та пояснив, що наданий час він проживає з батьком та мамою в м. Новодністровськ. Він визнає вину, жалкує про вчинене, він не збирається уникати від суду. В нього виявлено захворювання на гепатит «С», має травму ноги, тому йому необхідне хоча б мінімальне лікування, яке в умовах СІЗО неможливе.

Захисник ОСОБА_5 пояснив, що заперечує проти даного клопотання. Відсутність роботи у обвинуваченого не може характеризувати його підзахисного як особу з асоціальною поведінкою. Підзахисний пояснив, що він займається періодичними під заробітками, проживає з батьками, жодного разу не ухилявся від слідства та суду. Так, під час досудового розслідування йому не обирався жодний запобіжний захід, тому що не було ризиків. Такі ризики не могли з`явитись під час перебування його підзахисного в СІЗО. В клопотанні прокурор не вказав на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і, відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України взагалі не мав права звертатися до суду з клопотанням про обрання такого запобіжного заходу. В зв`язку з тим, що обвинувачений не заперечує фактичних обставин вчинення злочинів, визнав вину повністю, відшкодував потерпілим завдані злочином збитки, тому йому можливо обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або максимум домашнього арешту.

Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши, додані до клопотання докази, суд вважає, що прокурор довів, що обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч.2,3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України є обґрунтованим. Наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, оскільки має кілька місць проживання в Україні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, так як він раніше судимий за ч.1 ст.185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вважаю, що прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої ст.194 КПК України, але не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, тому вважаю, що до обвинуваченого ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а також покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за першою вимогою.

- не залишати кв. АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Так, в судовому засіданні прокурор не довів недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Зокрема, обвинувачений позитивно характеризується за місцем проживання, має постійне місце проживання, раніше судимий 1 раз, а інші судимості погашені. Після вчинення злочину обвинувачений не ухилявся від вчинення необхідних процесуальних дій в даному кримінальному провадженні.

Суд вважає, що у розпорядженні сторони обвинувачення наявні вагомі докази про вчинення обвинуваченим злочинів, передбачених ч.2,3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України. Обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки має кілька місць проживання в Україні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, так як він раніше судимий за ч.1 ст.185 КК України, а також у разі незастосування запобіжного заходу може незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Зважаючи на такі обставини, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково і обвинуваченому ОСОБА_4 слід заборонити залишати житло цілодобово, оскільки відповідно до ч. 1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби та покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Відповідно до ч.1,2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

відповідно до ч.1 ст. 205 КПК УКраїни ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виходячи з викладеного вище, керуючись ч.1,2 ст. 331 та Главою 18 КПК України, суд - У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово. Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі процесуальні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою.

- не залишати кв. АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали доручити Кельменецькому ВП ГУНП України в Чернівецькій області. Дія даної ухвали закінчується 8 липня 2019 року.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом семи днів з дня її проголошення до Чернівецького апеляційного суду через Кельменецький районний суд Чернівецької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1