Справа № 761/5875/19
Провадження № 1-кс/761/4290/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 лютого 2019 року

Слідчий суддя Шевченківський районний суд м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000426 від 22.11.2018 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

11.02.2019 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000426 від 22.11.2018 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: відеореєстратор чорного кольору Partizan s/n ADM-88v160725095, вилучений під час проведення обшуку в приміщенні за адресою: м.Києв, вул. Антоновича, 51, яке належить Акціонерному товариству «Державна Акціонерна Компанія» «Автомобільні дороги України».

В обґрунтування клопотання прокурор навів ті обставини, що в провадженні Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000426 від 22.11.2018 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
08.02.2019 було проведений обшук за адресою: м.Києв, вул. Антоновича, 51, у службовому кабінеті керівника Акціонерного товариства «Державна Акціонерна Компанія» «Автомобільні дороги України» ОСОБА_4 виявлено відеореєстратор чорного кольору Partizan s/n ADM-88v160725095.

Враховуючи те, що на вилученому відеореєстраторі може знаходитись важлива інформація, яка безпосередньо стосується обставин скоєння кримінального правопорушення, він може містити важливу інформацію, тому може бути використаний як доказ у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладені арешту на вказаний предмет.

В судове засідання прокурор, який ініціював вказане клопотання, не з`явився, клопотання не підтримав.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, серед яких є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
В клопотанні прокурор наводить підставу застосування арешту відповідність вилученого відеореєстратора, критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, щодо речових доказів, який вважає, може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як убачається з матеріалів клопотання, витягу з ЄРДР, кримінальне провадження здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В клопотанні прокурор пов`язує необхідність накладення арешту на відеореєстратор з метою збереження речового доказу, проте прокурором в клопотанні про накладення арешту не доведено, які саме фактичні дані містить відео реєстратор, що мають значення для кримінального провадження, за якими саме ознаками вказане майно віднесено до речових доказів у кримінальному провадженні, яке здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Крім того, як убачається з матеріалів клопотання, рішення слідчого у кримінальному провадженні про визнання речовим доказом вилученого майна не приймалося.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для накладення арешту на відеореєстратор чорного кольору Partizan s/n ADM-88v160725095, значення якого як речових доказів у даному кримінальному провадженні не доведене.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 170-171 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000426 від 22.11.2018 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: відеореєстратор чорного кольору Partizan s/n ADM-88v160725095 вилучений під час проведення обшуку за адресою: м.Києв, вул. Антоновича, 51, який належить Акціонерному товариству «Державна Акціонерна Компанія» «Автомобільні дороги України».

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1