Справа №:755/5459/19
Провадження №: 1-кс/755/2520/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" квітня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001194 від 12.02.2019 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю: м. Києва, українцю, громадянину України, з вищою середньою освітою, працюючому в ТОВ «АБСН» майстром, одруженому, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 01 квітня 2019 року, приблизно об 11 годині 30 хвилин, та ОСОБА_6 , перебуваючи біля будинку АДРЕСА_3 , з метою вчинення кримінального правопорушення, вступили у злочинну змову на повторне, таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне, викрадення чужого майна, поєднане з проникненням в житло, з корисливих мотивів з метою протиправного збагачення, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , зайшли до першого парадного під`їзду, після чого піднялися на четвертий поверх будинку АДРЕСА_3 , де обрали об`єктом свого злочинного посягання квартиру АДРЕСА_4 . Після чого, ОСОБА_4 , вийшов з парадного під`їзду та залишився біля входу, де в свою чергу спостерігав за навколишнім оточенням, щоб у разі виникнення небезпеки попередити ОСОБА_6 про небезпеку, використовуючи при цьому мобільний зв`язок.
Продовжуючи свої злочинні дії, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, використовуючи заздалегідь підготовлені для вчинення злочину інструменти, а саме: предмети схожі на відмички, ОСОБА_6 , впевнившись, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, шляхом пошкодження замків вхідних дверей, проникли до квартири АДРЕСА_5 , в якій проживає потерпіла ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_6 вийшов з парадного під`їзду та залишився біля входу, де в свою чергу спостерігав за навколишнім оточенням, щоб в разі виникнення небезпеки попередити ОСОБА_4 про небезпеку, використовуючи при цьому мобільний зв`язок. В свою чергу, ОСОБА_4 , продовжуючи спільний злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_5 , умисно, з корисливих мотивів, таємно вчиниd крадіжку чужого майна, поєднану з проникненням у житло, що належить потерпілим, а саме: електродриль марки «Craft», моделі «CDR-13/700» вартістю 1000 гривень 00 копійок; електрична болгарка марки «Makita», вартістю 3000 гривень 00 копійок; мобільний телефон марки «Xiaomi Mi Max», вартістю 2000 гривень; велосипед марки «Kinetik Storm», вартістю 15000 гривень.
Після чого, ОСОБА_4 , вийшов з квартири та направилися до ОСОБА_6 , який спостерігав за навколишнім оточенням та з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим зникли, чим завдали потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 20000 гривень 00 копійок.
У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.3 ст.185 КК України.
01 квітня 2019 року о 13 годині 20 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст.208 КПК України відразу після вчинення кримінального правопорушення.
02 квітня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту потерпілого, огляду місця події та іншими доказами в їх сукупності.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши підозрюваного, який просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України, є тяжким, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, враховуючи дані про особу підозрюваного, який не працює, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, наявність у підозрюваного судимостей, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Крім того, відповідно до ст.183 КПК України до підозрюваного слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.

п о в т а н о в и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001194 від 12.02.2019 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ.
Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_4 не більше 60 днів з моменту його затримання до 30 травня 2019 року включно.
Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 80 /вісімдесяти/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153 680 /сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят/ гривень 00 копійок.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків не більше двох місяців з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя