Справа № 357/901/19
У Х В А Л А
31 січня 2019 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3
розглянувши клопотання ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0001931 від 12.03.2017 року про скасування арешту майна,
в с т а н о в и в :
До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_3 , у якому він просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.04.2017 року на автомобіль марки Мерседес Бенз Спрінтер д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 та ключі від нього та на автомобіль марки Мерседес Бенз Спрінтер д.н.з. НОМЕР_3 номер кузова НОМЕР_4 та ключі від нього, повернувши майно ОСОБА_3 .
В обґрунтування клопотання зазначається, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду від 18.04.2017 року на підставі клопотання слідчого СВ Білоцерківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області у кримінальному провадженні №0001931, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.03.2017 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України, накладено арешт на тимчасово вилучені під час огляду вищевказані автомобілі та ключі до них. В ході досудового розслідування було призначено судові трасологічні експертизи автомобілів яка не проведено. За таких обставин на думку заявника необхідності та підстав для подальшого позбавлення його як власника права користування автомобілем на даний час не вбачається.
В судове засідання заявник з`явився, підтримав заяву з викладених у ній підстав у повному обсязі.
Слідчий викликалися належним чином, у судове засідання не з`явився своєї правової позиції з приводу клопотання у будь який спосіб не висловив, однак надав матеріали кримінального провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб.
Відповідно до абз 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання ОСОБА_3 , оскільки у матеріалах кримінального провадження відсутні дані, що заявник є власником або володільцем (користувачем) майна, на яке накладено арешт. Як видно з матеріалів справи арешт накладено на майно, яке вилучене у ОСОБА_4 та яке на праві власності належить саме цій особі.
За таких обставин у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-174, 309 КПК України,
постановив:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0001931 від 12.03.2017 року про скасування арешту майна відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 01.02.2019 року о 14 год. 00 хв.

Слідчий суддяОСОБА_1