ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 646/6608/18 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/330/18 Доповідач : ОСОБА_2 Категорія: ст. 399 КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(про відмову у відкритті провадження)

22 листопада 2018 року м.Харків

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08 листопада 2018 року по справі за скаргою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-
ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, 19 листопада 2018 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися з апеляційною скаргою, в якій просять скасувати ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08 листопада 2018 року. На думку апелянтів, оскаржувана ухвала є необґрунтованою, постановленою з порушенням вимог КПК України. Вказують, що слідчий суддя безпідставно відмовив в задоволенні їх скарги.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що при перевірці апеляційної скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 встановлені підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження, виходячи з таких підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України (далі КПК України). Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження, має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно ст.ст. 307, 309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, частиною 3 статті 307 КПК України чітко визначає, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Крім того в ухвалі слідчого судді від 08 листопада 2018 року, на яку заявниками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подано апеляційну скаргу зазначено, що вона не підлягає апеляційному оскарженню.

З ч.2 ст.19 Конституції України вбачається, що посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України. Дана норма розповсюджується і на здійснення судочинства судами.

Відповідно до вимог ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Зокрема, кримінально процесуальне законодавство України направлене на застосування принципу правової визначеності, як елементу верховенства права.

Зміст принципу правової визначеності розкрито у ряді рішень Конституційного Суду України. Наприклад, у Рішенні від 29 червня 2010 року №17-рп/2010 Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елементу верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Так, у низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у світлі дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

За таких обставин на підставі ч.4 ст.399 КПК України приходжу до висновку, що необхідно відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду міста Харкова від 08 листопада 2018 року, оскільки вона подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Відповідно до вимог ч.5 ст.399 КПК України копія ухвали про відмову у відкритті провадження надсилається особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись ст.ст. 395,399 КПК України,-
У Х В А Л И в:

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою заявників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду міста Харкова від 08 листопада 2018 року.
Копію ухвали про відмову у відкритті провадження разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особам, які подали апеляційну скаргу.
Ухвала про відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення.

Суддя Харківського
апеляційного суду ОСОБА_2