286/3876/18
1-кс/279/2253/18
У Х В А Л А
іменем України
04 січня 2019 року

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростень скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

Скаржник звернувся зі скаргою на бездіяльність заступника керівника Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до його повідомлення від 09.10.2018 року про вчинення працівниками Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , суддями Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , прокурорами Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та прокурором Житомирської області ОСОБА_15 злочинів, передбачених ст.28 ч.2, 365 ч.2, 371 ч.1, 372 ч.2, 374, 375, 384 ч.2 КК України, оскільки вказані особи по кримінальному провадженню №0000643 від 28.08.2017 року штучно створювали докази обвинувачення та фальсифікували матеріали провадження, виносили ухвали про його приводи, про примусове залучення до проведення судової експертизи, про дозвіл на затримання, проведення обшуків в помешканнях його рідних, про застосування запобіжного заходу, на підставі яких його незаконно затримували та доставляли до суду та прокурора області, не надавали правову допомогу, застосовували до нього та його рідних моральне та фізичне насильство, пошкоджували майно. Про це він повідомив заступника керівника прокуратури та просив внести відомості про вчиненні злочини до ЄРДР, однак зроблено цього не було, що є бездіяльністю.

Просив зобов`язати заступника керівника Коростенської місцевої прокуратури внести відомості за його повідомленням від 09.10.2018 року до ЄРДР.

В судовому засіданні скаржник свою скаргу та викладені в ній доводи підтримав. Пояснив, що відносно нього здійснюється кримінальне провадження, під час розслідування якого вказаними у скарзі особами вчинялись дії, які являються злочинами, тому він звернувся з відповідним повідомленням до прокурора, однак той за його повідомленням відомості до ЄРДР не вніс, що є порушенням положень КПК України. Вважає, що за поданою ним заявою мало бути розпочато розслідування, в ході якого мали встановлюватись та перевірятись вказані ним факти та обставини, оскільки всі безпосередні докази знаходяться в матеріалах кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_4 заперечив проти доводів скарги, пояснив, що подана 09.10.2018 року скаржником заява не містила будь-яких відомостей, які б свідчили про вчинення вказаними в ній особами злочинів. Кримінальне провадження, на яке посилається ОСОБА_3 , в даний час є предметом судового розгляду, під час якого буде перевірено та оцінено законність дій уповноважених осіб та прийнятих ними рішень.

Вислухавши учасників, дослідивши матеріали скарги, встановлено наступне:

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі: ЄРДР) у визначений КПК України строк, є видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК.

Статтею 214 КПК України закріплено обов`язок слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, оскільки ч.1 ст.214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення) саме про кримінальне правопорушення.

Враховуючи, що до внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування не передбачено можливості збору даних, що можуть підтвердити факт вчинення кримінального правопорушення (окрім проведення огляду місця події у невідкладених випадках), то подана заява, повідомлення мають містити достатні відомості про вчинення конкретного кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.214,ч.4 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В той же час, вказана норма не містить заборони невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, якщо зроблені заява, повідомлення не містять достатніх відомостей, що можуть свідчити про вчинення певного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що до внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування не передбачено можливості збору даних, що можуть підтвердити факт вчинення кримінального правопорушення (окрім проведення огляду місця події у невідкладених випадках), то подана заява, повідомлення мають містити достатні відомості про вчинення конкретного кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.214,ч.4 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В той же час, вказана норма не містить заборони невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, якщо зроблені заява, повідомлення не містять достатніх відомостей, що можуть свідчити про вчинення певного кримінального правопорушення.

Підтвердженням вказаного висновку є сам факт існування інституту оскарження такої бездіяльності як невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення в порядку глави 26 КПК України, норми якого не передбачають прийняття слідчим суддею безальтернативного рішення щодо задоволення скарги такого виду, а відповідно до положень ст.307 КПК України передбачають можливість прийняття рішення, серед інших, і про відмову у задоволенні скарги.

Крім цього, прийняття та реєстрація заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення та внесення відповідних відомостей до ЄРДР не є тотожними поняттями.

Перше - прийняття та реєстрація заяви чи повідомлення, передбачає отримання та фіксування надходження відповідного звернення до відповідного органу, а друге - внесення відомостей до ЄРДР, передбачає прийняття процесуального рішення про наявність у повідомленні обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, та початок його розслідування.

До того ж, такі дії можуть вчинятись різними суб`єктами. Якщо прийняття та реєстрація заяви чи повідомлення можуть здійснюватись слідчим, прокурором або іншою службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень, то внесення відомостей до ЄРДР може бути здійснено лише слідчим або прокурором.

Дві перших стадії завжди передують третій, однак не завжди мають нею завершуватись.

Обов`язку слідчого або прокурора щодо внесення заяви (повідомлення) до ЄРДР кореспондується обов`язок суб`єкта звернення викласти обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016 року №139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз положень ст.214,ч.5 КПК України, яка зазначає зміст відомостей, що вносяться до ЄРДР, дає можливість дійти висновку про те, що особа, яка звернулась з відповідною заявою, зобов`язана викласти в ній обставини таким чином, щоб орган, до якого надійшла така заява, мав можливість переконатись в тому, що кримінальне правопорушення дійсно було вчинено і вчинено саме кримінальне правопорушення, а не лише таке існує в уяві особи, яка звернулась з повідомленням, або його вчинення нею лише припускається, або таке звернення переслідує певну мету, не пов`язану безпосередньо з порушенням прав особи.

Із поданої скаржником до прокуратури скарги вбачається, що він повідомив про вчинення працівниками Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , суддями Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , прокурорами Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та прокурором Житомирської області ОСОБА_15 злочинів, передбачених ст.28 ч.2, 365 ч.2, 371 ч.1, 372 ч.2, 375, 384 ч.2 КК України, які були вчинені під час розслідування кримінального провадження №0000643 від 28.08.2017 року за ст.125 ч.1, 125 ч.2 КК України.

Дії вказаних осіб полягали в тому, що вони штучно створювали докази в провадженні та фальсифікували їх, виносили неправосудні рішення про застосування заходів забезпечення провадження, проведення обшуків, порушували його право на захист, застосовували моральне та фізичне насильство, пошкоджували його майно, з метою притягнення його до відповідальності за його активну громадсько-політичну позицію як депутата місцевої ради щодо представників судових та правоохоронних органів. До вказаної скарги будь-яких додаткових матеріалів додано не було.

Так, склад злочину, передбаченого ст.365 ч.2 КК України, передбачає відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб, якщо вони супроводжувалися насильством або погрозою застосування насильства, застосуванням зброї чи спеціальних засобів або болісними і такими, що ображають особисту гідність потерпілого, діями, за відсутності ознак катування; склад злочину, передбаченого ст.371 ч.1 КК України, передбачає відповідальність за завідомо незаконне затримання або незаконний привід; склад злочину, передбаченого ст.372 ч.2 КК України, передбачає відповідальність за притягнення завідомо невинного до кримінальної відповідальності слідчим, прокурором чи іншою уповноваженою на те законом особою, поєднане з обвинуваченням у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, а також поєднане зі штучним створенням доказів обвинувачення або іншою фальсифікацією; склад злочину, передбаченого 375 КК України, передбачає відповідальність за постановлення суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, рішення, ухвали або постанови, склад злочину, передбаченого ст.384 ч.2 КК України, передбачає відповідальність за завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках, поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині, або зі штучним створенням доказів обвинувачення чи захисту, а також вчинені з корисливих мотивів.
В змісті своєї заяви від 09.10.208 року скаржник не наводив жодних відомостей щодо фактичних обставин вчинення кожною з вказаних ним осіб вказаних в заяві злочинів. Фактично зміст заяви містив перерахунок прізвищ осіб та займані ними посади, перелік статей Кримінального кодексу України, які, на думку заявника, передбачають відповідальність за вчиненні вказаними особами дії.

Заявник не навів жодних відомостей про час, місце, фактичні обставини вчинених, на його думку, злочинів, наслідки, що настали від кожного такого діяння, конкретні дії кожної з вказаних осіб.

За таких обставин, висновок суб`єкта оскарження про відсутність підстав для внесення таких відомостей до ЄРДР був правомірним.

За таких обставин скарга задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.303, 306, 307 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_14 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 09.10.2018 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1
Копія згідно оригіналу