Справа № 442/7474/18
Провадження № 1-кс/442/1883/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2018 року Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши клопотання старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) слідчого відділу Дрогобицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002313 від 03 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в :
Старший слідчий 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) слідчого відділу Дрогобицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0002313 від 03 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно:

-автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», р.н. НОМЕР_1 . який належить ОСОБА_5 , мешканцю АДРЕСА_1 ;
-автомобіль марки «OPEL INSIGNIA", р.н. НОМЕР_2 . який належить ОСОБА_6 , мешканцю АДРЕСА_2 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 03 листопада 2018 року приблизно о 15 год. 00 хв. на ділянці дороги по вул.Трускавецькій в м.Дрогобичі Львівської обл. навпроти будівлі №71 водій ОСОБА_7 , керуючи автомобілем марки «MITSUBISHI GALANT», д.р.н. НОМЕР_1 , рухаючись в напрямку м.Трускавця та здійснюючи маневр повороту ліворуч у заїзд до прилеглої території, допустив зіткнення з автомобілем марки "OPEL INSIGNIA", д.р.н. НОМЕР_2 , який рухався у зустрічному напрямку під керуванням водія ОСОБА_6 . В результаті ДТП водії отримали тілесні ушкодження, з якими були доставлені у Дрогобицьку міську лікарню №1: ОСОБА_6 - закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, ОСОБА_7 - забій шийного відділу хребта.Під час проведення огляду місця події 22 жовтня 2018 року було вилучено:
-автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», р.н. НОМЕР_1 . який належить ОСОБА_5 , мешканцю АДРЕСА_1 ;
-автомобіль марки «OPEL INSIGNIA", р.н. НОМЕР_2 . який належить ОСОБА_6 , мешканцю АДРЕСА_2 .Під час проведення огляду на вказаних транспортних засобах виявлені пошкодження, що свідчать про їх причетність до дорожньо-транспортної пригоди.З метою забезпечення завдань кримінального провадження, швидкого, повного та неупередженого розслідування виникла необхідність у проведенні ряду судових експертиз вказаних транспортних засобів, зокрема транспортно-трасологічної авто-технічної.
Враховуючи те, що відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.І ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуваєзазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
У ч.2 ст. 168 КПК зазначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Згідно ч.І ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, а згідно ч.З ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

ч.5 ст.171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи те, що згідно проведеного огляду транспортного засобу можна вважати, що автомобілі марки «MITSUBISHI GALANT», д.р.н. НОМЕР_1 та автомобіль марки "OPEL INSIGNIA", д.р.н. НОМЕР_2 ,є засобом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, тому вони підпадають під ознаки речей, визначених у п.1 ч.2 ст.167 КПК України та крім того під час провадження досудового слідства виникла необхідність у проведення ряду автотехнічних та трасологічних експертиз, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, та вилучення предметів має доказове значення у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідчий просить дане клопотання задовольнити.

Старший слідчий 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) слідчого відділу Дрогобицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Клопотань учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не поступило, а тому фіксування клопотання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Як встановлено слідчим суддею, органом досудового розслідування здійснюється слідство кримінального провадження №0002313 від 03 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.
Частина 1 ст.170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Одночасно, ч. 2 ст. 167 КПК України вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що слідчим повністю доведено те, що накладення арешту на майно, а саме: автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», р.н. НОМЕР_1 . який належить ОСОБА_5 , мешканцю АДРЕСА_1 ;автомобіль марки «OPEL INSIGNIA", р.н. НОМЕР_2 . який належить ОСОБА_6 , мешканцю АДРЕСА_2 , матиме вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечен ня збереження речових доказів, клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно:

-автомобіль марки «MITSUBISHI GALANT», р.н. НОМЕР_1 . який належить ОСОБА_5 , мешканцю АДРЕСА_1 ;
-автомобіль марки «OPEL INSIGNIA", р.н. НОМЕР_2 . який належить ОСОБА_6 , мешканцю АДРЕСА_2 .
Місцем зберігання автомобілів визначити територію майданчика тимчасового утримання транспортних засобів Дрогобицького відділу поліції ГУ НП України у Львівській області, що за адресою: вул. Бориславська, 30, м. Дрогобич Львівської обл.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1