справа № 699/234/17
провадження № 1-кп/691/44/18
УХВАЛА

13 грудня 2018 року Городищенський районний суд Черкаської області

В складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю

прокурора ОСОБА_3 ,

сторони кримінального провадження:

законний представник потерпілого ОСОБА_4 ,

потерпілий ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання законного представника потерпілого про зміну правової кваліфікації злочину у кримінальному провадженні №0000176 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1ст.125 КК України, -

встановив :

Із матеріалів кримінального провадження №0000176, вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 01 травня 2016 року близько 16-17 години 00 хвилин на березі річки Рось поблизу вул.1 Травня в м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області умисно на грунті неприязних відносин, що виникли під час словесного конфлікту наніс один удар кулаком правої руки в обличчя в область зубів неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .Згідно висновку судово-медичної експертизи висновку експерта №111 від 19 вересня 2016 року ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді тупої травми голови: забою м`яких тканин голови, забійної рани слизової оболонки порожнини роту, синців верхньої і нижньої губи справа, відлому коронок 1 верхнього правового та 1 нижнього правого зубів, які утворилися від дії тупого твердого предмету. Дані тілесні ушкодження не спричинили короткочасного розладу здоров`я і по цій ознаці відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Під час розгляду справи 13 грудня 2018 року, у судовому засіданні, законний представник потерпілого ОСОБА_4 подав письмове клопотання про зміну правової кваліфікації злочину у кримінальному провадженні, так як, вважає, що органи досудового розслідування неправильно кваліфікували дії ОСОБА_6 , остільки потерпілий ОСОБА_5 вказує, що йому спричинені тілесні ушкодження у вигляді , забійної рани слизової оболонки порожнини рота, синців верхньої і нижньої губи справа, відлому коронок першого верхнього правого та першого нижнього правого зубів і це підтверджують свідки, а саме ОСОБА_7 , який в судовому засіданні підтвердив, що бачив як обвинувачений наніс удар рукою в область зубів, і при цьому сам обвинувачений також визнав, що завдав саме ці тілесні ушкодження. В правилах судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень п.2.3.3 вказує, що короткочасним належить вважати розлад здоров`я тривалістю понад шість днів, але не більше як три тижні 21 день. З медичної картки №2308 стаціонарного хворого хірургічного відділення Корсунь-Шевченквської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_5 відомо , що станом на 06 травня 2016 року стан хворого значно покращився, живіт не здутий, м`який не болючий.Набряк верхньої губи значно зменшився, рана з внутрішньої сторони чиста, біль голови зменшилася. В той же день виписаний на амбулаторний нагляд невролога, лікування стоматолога хірурга.Очевидно, що станом на 06 травня 2016 року у потерпілого зберігався набряк верхньої губи, а рана слизової облолонки порожнини рота не загоїлася, що в свою чергу було перешкодою для лікування та відновлення пошкоджених зубів.Таким чином тілесні ушкодження у вигляді набряка верхньої губи, рани слизової оболонки рота, травматичний злам коронок двох зубів спричинили розлад здоров`я більш ніж на шість днів тому відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Також цей факт підтверджений у висновку №02-01/2062 судово-медичного експерта ОСОБА_8 .

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження з приводу заявленого клопотання - прокурора, обвинуваченого, які заперечили щодо підстав для зміни правової кваліфікацій дій з підстав необгрунтованості, потерпілого та його законного представника, які вважають клопотання необхідним з мотивів недотримання вимог кримінально-процесуального законодавства при проведенні досудового розслідування кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження із зібраними у ньому доказами на досудовому слідстві, приходить до висновку про відмову у задоволенні такого в силу наступного.

Відповідно до ст.337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи. З метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження

У відповідності до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ході судового розгляду кримінального провадження, встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1ст.125 КК України. законний представник потерпілого ОСОБА_4 подав письмове клопотання про зміну правової кваліфікації злочину у кримінальному провадженні з ч.1ст.125 КК України на ч.2ст.125 КК України, з тих підстав, що висновок експерта №02-01/2062 від 22 листопада 2017 року у кримінальному провадженні №0000357 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 червня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1ст.126 КК України по факту умисного завдання побоїв ОСОБА_5 01 травня 2017 року близько 18 години 00 хвилин біля річки Рось ОСОБА_7 , свідчить, що ОСОБА_5 , отримав ушкодження у виді травматичного зламу коронок двох зубів, рани слизової оболонки верхньої губи, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, та гематоми, крововиливу губ справа, травматичного набряку м`яких тканин лівої скроневої ділянки, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. При розгляді клопотання, суд, враховує, що за змістом висновку експерта №02-01/2062 від 22 листопада 2017 року досліджувалися інші обставини в іншому кримінальному провадженні №0000357, у ньому не міститься висновку що отримання тілесних тілесних ушкоджень потерпілим від дій обвинуваченого ОСОБА_6 , якому висунуто обвинувачення за ч.1ст.125 КК України в іншому кримінальному провадженні №0000176, яке наразі розглядається, при цьому в описі обставин справи зазначено, що із змісту заяви ОСОБА_5 він вказав, що громадянин ОСОБА_7 умисно завдав йому побоїв.

Статтею 84 КПК України, визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд, встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

З врахуванням вищенаведеного, аналізуючи зміст клопотання законного представника потерпілого, враховуючи думки учасників процесу, суд приходить до висновку, що за своїм змістом клопотання є таким що не узгоджується із вимогами кримінального процесуального законодавства, яке регламентує порядок вирішення такого виду клопотань та відповідно не обґрунтоване.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 350,372 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання законного представника потерпілого про зміну правової кваліфікації злочину у кримінальному провадженні №0000176 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1ст.125 КК України відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя ОСОБА_1