пр. № 1-кс/759/3673/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2018 року м. Київ Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в кримінальному провадженні №4 000163 внесеного до ЄРДР 22.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8, ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в кримінальному провадженні №4 000163 внесеного до ЄРДР 22.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України, в якому прокурор просить накласти арешт на ліміт суми ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) у сумі ПДВ в розмірі 8 414 212 грн., на яку вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за винятком здійснення видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.
Обґрунтовуючи згадане клопотання, прокурором зазначено, що Київською місцевою прокуратурою № 8 здійснюється процесуальне керівництво у досудовому розслідуванні кримінального провадження 0000163 від 22.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) зловживаючи своїм службовим становищем, з метою заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, безпідставно заявили до бюджетного відшкодування суму ПДВ за травень 2018 у розмірі 8 414 212 грн., чим вчинили закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовими особами ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) своїм службовим становищем в особливо великих розмірах, що підтверджується листом восьмого оперативного відділу ОУ ГУ ДФС у м. Києві та актом ГУ ДФС у м. Києві документальної позапланової перевірки ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) № 807/26-15-18-04-01/41452335 від 16.08.2018.

Проведеними оглядами баз даних ГУ ДФС у м. Києві виявлено відхилення по 5 додатку, а саме: встановлено відхилення у формуванні податкового кредиту ПП «Нові Долиняни» (код 30907567), ТОВ «Вест Компані Груп» (код 41535149) при здійсненні фінансово-господарських взаємовідносин з ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335), є підстави вважати, що вказані підприємства мають відношення до незаконної діяльності, безпідставного формування штучного податкового кредиту з ПДВ та входять до однієї групи, що свідчить про ознаки «транзитності» вказаних підприємств.

Так встановлено, що ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) здійснює формування штучного податкового кредиту з ПДВ від підприємств з ознаками «транзитності» за рахунок відображення операцій з купівлі сільськогосподарської продукції в т.ч. від ПП «Нові Долиняни» (код 30907567), ТОВ «Вест Компані Груп» (код 41535149), які в свою чергу по ланцюгу постачання, сільськогосподарську продукцію не придбавали, а відображали купівлю овочів та фруктів від підприємств-імпортерів.

Враховуючи, що ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) здійснює незаконну діяльність, що виразилась у закінченому замаху на заволодінням чужим майном шляхом зловживанням службовими особами ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) своїм службовим становищем в особливо великих розмірах, сторона обвинувачення має достатні підстави вважати, що ліміт суми ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) у сумі ПДВ у розмірі 8 414 212 грн. набутий кримінально-протиправним шляхом та використовується для вчинення кримінального правопорушення.

При розслідуванні кримінального провадження, з метою конфіскації майна, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на ліміт суми ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) на яку вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, шляхом заборони використання та відчуження вищезазначеного майна.

Іншим способом, окрім як накласти арешт на ліміт суми ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) на яку вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, неможливо забезпечити конфіскацію майна, як виду покарання, а також спецконфіскацію, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза втрати ліміту суми ПДВ, який використовується для вчинення кримінального правопорушення та набутий кримінально протиправним шляхом.

Незастосування даного виду заходу забезпечення кримінального провадження суттєво зашкодить кримінальному провадженню, призведе до втрати та зникнення ліміту суми ПДВ, який використовується для вчинення кримінального правопорушення та набутий кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні є таємними, так як містять охоронювану законом таємницю і таємницю досудового розслідування, розголошення яких може завдати шкоди особі, суспільству і державі, дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування не наданий, виникла необхідність у розгляді цього клопотання у закритому судовому засіданні і оприлюдненні рішення суду за цим клопотанням з виключенням інформації, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коду ЄДРПОУ підприємств, персональних даних осіб, в тому числі їх прізвища, ім`я, по-батькові, дати народження, найменувань та кількості речових доказів та іншої охоронюваної законом інформації.

З метою забезпечення конфіскації майна, виникла необхідність накласти арешт на ліміт суми ПДВ ТОВ «Укрзернотрейд Макс» (код 41452335) в розмірі 8 414 212 грн., який знаходиться на спеціальному рахунку № 8017, відкритому в ДКСУ (МФО 899998).

У судовому засідання прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав.

Дане клопотання розглянуто без повідомлення власника майна, щодо якої здійснюється провадження у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України.
Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно ч.5 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до розділу другого п. 2.6 п. 2 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження проведеного Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ за 2014 рік, арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб. Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому

ст. ст. 276 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на майно є передчасним, оскільки на момент його розгляду жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.5 ст. 191 КК України, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 173, 309, 371, 372, 395, 532КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8, ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в кримінальному провадженні №4 000163 внесеного до ЄРДР 22.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами без виклику яких постановлено ухвалу протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя

Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1