12.06.18

Справа № 698/258/18
Провадження № 1- кп/690/29/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2018 року Ватутінський міський суд Черкаської області

у складі: головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження :

прокурора: ОСОБА_3 ,

потерпілої: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заявлені учасниками судового провадження клопотання в межах кримінальної справи №698/258/18 (провадження №1-кп/690/29/18), під час досудового розслідування № 0000420, внесеного 09.10.2017 р. до ЄРДР відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.2 ст. 194, ст. 395 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ватутінського міського суду Черкаської області перебувають матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 185, ч.2 ст. 194, ст. 395 КК України.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений заявив клопотання про відмову від призначеного йому захисника, адвоката ОСОБА_6 , та його заміни на іншого захисника з центру безоплатної правової допомоги, оскільки йому необхідна професійна допомога в захисті, а призначений раніше захисник з часу його призначення не спілкувався з ним та не узгоджував позицію захисту, а тому в нього виникли обґрунтовані сумніви щодо можливості захисту його інтересів.

Захисник ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні зазначив, що відмова від захисника є правом обвинуваченого, а інкриміновані йому злочини не вимагають обов`язкової участі захисника. Право для конфіденційного спілкування перед заявленою відмовою забезпечено.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання, оскільки захисник був призначений державою, а неузгодженість позиції захисту не є підставою для відмови у захисті, що свідчить про зловживання засудженим своїми процесуальними правами.

Відповідно до положень ст.54 КПК України обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Відмова від захисника або його заміна повинна відбуватися виключно в присутності захисника після надання можливості для конфіденційного спілкування. Така відмова або заміна фіксується у протоколі процесуальної дії.

Відмова від захисника не приймається у випадку, якщо його участь є обов`язковою. У такому випадку, якщо підозрюваний, обвинувачений відмовляється від захисника і не залучає іншого захисника, захисник повинен бути залучений у порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, для здійснення захисту за призначенням.

З`ясувавши думку учасників процесу, суд, враховуючи сумніви обвинуваченого щодо надання йому правової допомоги призначеним захисником в необхідному для нього обсязі, вважає за можливе замінити даного захисника на іншого з числа захисників безоплатної вторинної правової допомоги, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, заявив клопотання про заміну захисника, але за відсутністю коштів не може залучити його особисто, та з метою недопущення порушення його права на захист.

Крім того, обвинувачений звернувся до суду із клопотанням про витребування наступних документів: патенту на торгівлю лікеро-водочними виробами, страхового полісу на магазин «Ромашка», договір оренди холодильно-морозильного обладнання, а також щодо надання йому копії всіх матеріалів кримінального провадження під час здійснення досудового розслідування.

Обговоривши заявлене клопотання суд дійшов висновків про відмову в їх задоволенні.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ст..22 КПК України)

Проте згідно вимог статті 17 КПК України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом… Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Крім того, ОСОБА_5 не надав суду доказів щодо неможливості самостійно отримати перелічені докази, а тому їх витребовування не є обов`язом суду.

Таким чином витребування документів, які частково перебувають в розпорядженні потерпілої, а також містяться в матеріалах кримінального провадження, будь-яких перешкод в отриманні яких судом не встановлено, а тому, з огляду на презумпцію невинуватості обвинуваченого, вважає недоцільним їх витребування судом.

Щодо клопотання про виготовлення копії матеріалів кримінального провадження під час досудового розслідування суд зазначає наступне.

Обвинувачений має право ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу (п.14 ч.3 ст.42 КПК України).

Як встановлено у підготовчому судовому засіданні обвинувачений з матеріалами досудового розслідування був ознайомлений, про що свідчить відповідна розписка, і з огляду на положення ст..290 КПК України мав можливість робити копії або відображення матеріалів.

Натомість, до суду направляються лише обвинувальний акт, до якого додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); 4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; 5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється (ст.290 КПК України).

Відповідно до положень ст.317 КПК України документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта… і є матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою). Після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії.

У підготовчому судовому засіданні, після обговорення заявленого обвинуваченим клопотання, прокурор зазначив про можливість позасудового вирішення цього клопотання, враховуючи що матеріали досудового розслідування, які були відкриті стороні захисту, перебувають в нього, а тому він з метою забезпечення прав обвинуваченого надасть йому запитувані ним копії документів.

З урахуванням цих обставин суд вважає, що клопотання про надання копій матеріалів досудового розслідування під час підготовчого судового засідання заявлено передчасно через їх відсутність а матеріалах кримінальної справи суду, а тому задоволенню не підлягає.

Також у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування та ухилився від адміністративного нагляду, залишив місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з виїздом за межі Катеринопільського району, а саме у с. Тіньки Чигиринського р-ну Черкаської обл., де проживав до 28.01.2018 р.; - перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зімни їх показів, якими, на даний час підтверджується його вина, тобто вживати дій щодо уникнення кримінальної відповідальності; - вчиняти інші кримінальні правопорушення, з урахуванням того, що маючи непогашену та не зняту у відповідності до закону судимість вчинив інші умисні злочини, а тому наявні підстави вважати що обвинувачений схильний до вчинення злочинів.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник, адвокат ОСОБА_6 , при вирішенні клопотання покладались на розсуд суду.

Відповідно до положень ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта… чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам, зокрема: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка … у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Єдиною підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави … суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п.5 ч.2 ст. 183).

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує, у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується; вік та стан їх здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачуються особи, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно п. 3 ст.5 «Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини», кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Суд, з`ясувавши думку учасників судового розгляду, з урахуванням відомостей, викладених в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування, встановив наступне.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні трьох різних за тяжкістю кримінальних правопорушень, за найтяжке з яких (ч.2 ст. 194 КК України) передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, він раніше неодноразово судимий за аналогічні злочини проти власності, кримінальне правопорушення вчинене ним під час встановленого адміністративного нагляду з відповідними заборонами, судимість у встановленому законом порядку не знята та не погашена, хоч і має зареєстроване постійне місце проживання, проте внаслідок зміни місця проживання за межами Катеринопільського району без повідомлення працівників поліції порушив правила адміністративного нагляду, що може свідчити про свідоме ухилення його від органів досудового розслідування, крім того не одружений, офіційно не працює, має єдиний дохід у вигляді пенсії по інвалідності (ІІІ група), на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, оскільки доказів іншого стороною захисту надано не було.

Зазначене може свідчити про свідоме ухилення обвинуваченого від явки до суду, а також незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, і реальну можливість вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення.

Так, відповідно до вимог статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор… не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, яке подається до місцевого суду…, і крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Викладені обставини доведені стороною кримінального провадження та свідчать що заявлений ризик не зменшився, при цьому судовий розгляд не закінчився.

На підставі викладеного суд приходить до переконання, що клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою викликано об`єктивною необхідністю, та буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі обвинуваченої (не працює, не одружений, на утриманні непрацездатних осіб та неповнолітніх дітей не має), а також ступеню тяжкості висунутого обвинувачення, і зможе забезпечити належне виконання нею процесуальних обов`язків під час судового провадження.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно обсягу обвинувачення за ч.3 ст. 185, ч.2 ст. 194, ст. 395 КК України заборон щодо визначення розміру застави, як альтернативного заходу забезпечення кримінального провадження, судом не було встановлено, оскільки відсутній злочин, вчинений із застосуванням насильства або погрозою його застосування; злочин, який спричинив загибель людини; або щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

З урахуванням положень ст. 182 КПК України суд визначає розмір застави з урахуванням обстав ин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стануобвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, а тому вважає необхідним визначити мінімальний її розмір щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину.

На підставі викладеного, ст.ст. 176-177, 182-183, 194, 197 КПК України, керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання обвинуваченого задовольнити.

Замінити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , захисника, адвоката ОСОБА_6 , на іншого захисника з числа адвокатів, включених до Реєстру адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу, для належного здійснення захисту його інтересів на час здійснення судового провадження Ватутінським міським судом Черкаської області по його обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.2 ст. 194, ст. 395 КК України.

Виконання ухвали доручити директору Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги Черкаської області.

Захиснику з`явитись на судове засідання вприміщенні Ватутінського міського суду Черкаської області, за адресою: місто Ватутіне, вулиця Будівельна, 1, зал № 1 - 22 червня 2018 року об 10 год. 00 хв. (резервна дата 20 липня 2018 року о 10.00 год.)

У задоволенні клопотання про витребування заявлених документів та виготовлення ксерокопії матеріалів кримінального провадження під час досудового розслідування відмовити.

Клопотання прокурора Катеринопільського відділу Звенигородської місцевої прокуратури, ОСОБА_3 , про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.194, ст.395 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» протягом шістдесяти днів строком до 10 серпня 2018 р. 14 год. 00 хв. включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Одночасно визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим, ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян у загальній сумі 35240 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Ватутінського міського суду Черкаської області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (протягом строку дії цієї ухвали).

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого, ОСОБА_5 , наступні обов`язки: прибувати за викликом до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, а саме: АДРЕСА_1 , - без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; докласти зусиль до пошуку роботи.

У разі внесення застави вказані обов`язки покласти на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців (до 60 днів).

Після отримання та перевірки оригінала документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа державної установи «Черкаський слідчий ізолятор» повинна негайно здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово суд.

З моменту звільнення з під варти у звязку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, ОСОБА_5 , положення п.п. 8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлений і проголошений 18.06.2018 р. о 08:00 год..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1