12.10.2018
Справа № 642/5513/18
Провадження № 1-кп/642/794/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2018 року судова колегія Ленінського районного суду м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

представника потерпілих ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001517 від 20.06.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч. 1 ст. 309 КК України, та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А:

08 жовтня 2018 року до Ленінського районного суду м. Харкова в порядку ст. ст. 283, 291 КПК України з Харківської місцевої прокуратури № 1 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001517 від 20.06.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 1 ст. 309 КК України, ОСОБА_12 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України та ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 08.10.2018 року, вказане вище кримінальне провадження отримано головуючим суддею.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше 10 років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів.

Ухвалою судової колегії Ленінського районного суду м. Харкова від 08.10.2018 року призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання з`явилися сторони обвинувачення та захисту, однак не з`явився обвинувачений ОСОБА_12 .
Ухвалою суду від 09.10.2018 року судове провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України було зупинене до видужання останнього.

Судове провадження відносно обвинувачених ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 1 ст. 309 КК України та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, було продовжено.

Прокурор ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 обраного відносно них в ході досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, зазначивши, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на даний час не відпали та продовжують існувати, що обвинувачені обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжкого, що судовий розгляд справи ще не розпочатий, потерпілі та свідки сторони обвинувачення не допитувались, а тому якщо обвинувачені, будуть знаходиться на волі, то вони зможуть перешкоджати кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілих та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від суду.

Представник потерпілих ОСОБА_6 підтримав клопотання прокурора.

При вирішенні даного клопотання сторона захисту, проти продовження обвинуваченим строку тримання під вартою заперечувала, просила відмовити в задоволенні даного клопотання, пославшись, що обвинувачені не будуть намагатися ухилитися від суду та впливати на показання потерпілих та свідків, а також, що прокурором не було доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України на суд покладається обовязок незалежно від наявності клопотань сторони обвинувачення або і захисту розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з того моменту, як до суду надійшов обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, або з того дня, коли до обвинуваченого судом був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Судова колегія, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку що обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 необхідно кожному продовжити строк тримання під вартою виходячи з наступного..
Відповідно до ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 нього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих кронами кримінального проваджений матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального

правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного,

обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він

підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних звязків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного

проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо

вони застосовувалися до нього раніше.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Також, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Так, на даний час судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження по суті не розпочинався, а тому обвинувачені, перебуваючи під іншим запобіжним заходом, не пов`язаним з триманням під вартою, зможуть здійснювати тиск на потерпілих та свідків з метою дачі пояснень необхідних стороні захисту, переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того обвинувачені не працюють, не мають постійного заробітку, обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжкого, що дає підстави суду вважати, що знаходячись на волі вони зможуть переховуватись від суду.
При цьому суд зазначає, що стороною захисту не надано суду доказів відсутності ризиків, які були встановлені та прийнятті до уваги слідчим суддею при обранні запобіжного заходу обвинуваченим .
Таким чином, суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вбачає підстав для не продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених, а зміна обраного відносно нихо запобіжного заходу на більш мягкий буде недостатньою для запобігання ризикам встановленим ст.177 КПК України.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду, оскільки дане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Харкова, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України та закриття кримінального провадження немає.
Відповідно до ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 31, ст. 35 КПК України кримінальне провадження слід розглядати у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох професійних суддів вищезазначеним складом суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 178, 183, 194, 331, 371-372, 376 КПК України, судова колегія, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001517 від 20.06.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.187, ч.1 ст. 309 КК України та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, у відкритому судовому засіданні на 18 жовтня 2018 року на 15.30 годину в приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 20.
Судовий розгляд проводити колегіально у складі трьох професійних суддів.
Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 кожному строком на шістдесят днів з триманням в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№ 27)», по 07 грудня 2018 року включно.

Термін дії ухвали по 07.12.2018 року включно.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.
Ухвалу направити на виконання до Державної установи «Харківська установа виконання покарань (№ 27)».

Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення проти цієї ухвали можуть бути включенні до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3