№ 243/4697/17
Провадження № 1-кс/243/1036/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2018 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні в залі суду № 17 м. Слов`янська клопотання прокурора Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000007 від 16 січня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янська Донецької області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який має на утриманні малолітню дитину, працює директором ТОВ «Інвестгеопроект», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; раніше не судимого, -
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
До Слов`янського міськрайонного суду звернувся прокурор Слов`янської місцевої прокуратури з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З клопотання вбачається, що в провадженні СВ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження № 0000007 від 16 січня 2018 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч. 3 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є директором ТОВ «ІНВЕСТГЕОПРОЕКТ» (ЄРДПОУ 40423303), будучи службовою особою, діючи умисно, 05.04.2018 року одержав від громадянина грошові кошти за вчинення в інтересах останнього дій з використанням наданої влади та службового становища, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України (одержання хабара).

06.04.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
07.04.2018 року, згідно ухвали № 219/3408/18 слідчого судді Артемівського міськрайонного буду Донецької області ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Прокурор в клопотанні вказує, що оскільки досудове слідство відносно підозрюваного ОСОБА_6 на теперішній час не завершено, а строк запобіжного заходу закінчується то є процесуальна необхідність у продовженні запобіжного заходу відносно підозрюваного, оскільки ОСОБА_6 вчинив тяжкий корупційний злочин покарання за який передбачає позбавлення волі та існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Захисники підозрюваного, адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, однак просили збільшити початок часового проміжку дії запобіжного заходу з 20 години 00 хвилин до 22 години 00 хвилин та розширити межі адміністративної одиниці, територію якої підозрюваному заборонено залишати без дозволу органів досудового слідства, а саме з м. Слов`янська до території Донецької області, що дасть можливість підозрюваному безперешкодно займатися своєю роботою.
Дослідивши матеріали клопотання та заслухавши думку учасників судового засідання щодо продовження підозрюваному строку дії домашнього арешту, слідчий суддя встановив наступне.
Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 слідчий суддя враховує наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави, слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Статтею 178 КПК України, передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь,
Відповідно практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Відповідно до статей 8, 9, 12 КПК України кримінальне провадження повинно здійснюватися з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави і цей принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду відповідно до якої той, хто без законних підстав позбавлений свободи має бути негайно звільнений.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, доведена прокурором з посиланням на вже зібрані докази та матеріали кримінального провадження, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 05 квітня 2018 року, протоколом огляду речей і документів від 05.04.2018 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05 квітня 2018 року, повідомленням про підозру від 06.04.2018 року.
Матеріалами справи встановлено, що 06 квітня 2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з вимаганням, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади та службового становища.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.
Слідчий суддя не відхиляє доводів як самого підозрюваного та і сторони захисту на користь підозрюваного, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи. (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ»).
Крім того згідно ч.5 ст. 194 КПК України чинне законодавство надає вичерпний перелік обов`язків, які можуть бути покладені на підозрюваного під час розгляду клопотання про обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зокрема не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.
У зв`язку з чим слідчий суддя не приймає до уваги доводи адвоктів про встановлення обов`язків для підозрюваного в контексті розширення межі адміністративної одиниці, територію якої підозрюваному заборонено залишати без дозволу органів досудового слідства.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, що свідчить про неможливість запобігання тим ризикам, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою уникнути покарання, пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду

оскільки наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж тяжкість покарання і процедура його відбування.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченого залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Згідно ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
У відповідності до ст. 194 КПК України - якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Відповідно до вимог чинного кримінального процесуального законодавства у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування.
Згідно наданої прокурором під час судового розгляду постанови про продовження строку досудового слідства - строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 06 липня 2018 року.
Приймаючи до уваги вищевстановлене, враховуючи дані, які характеризують особу підозрюваного, який має стійкі соціальні звязки (одружений, має на утриманні малолітню дитину, офіційно працевлаштований, користується авторитетом у посадових осіб та трудових колективів експертних установ, а також депутатів Слов`янської міської радии та Слов`янської районної ради, а також є раніше не судимою особою, слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваному ОСОБА_6 обраний щодо нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, слід продовжити до 06 липня 2018 року, тобто в межах строку досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя зазначає, що запобігти встановленим під час судового засідання ризикам шляхом обрання альтернативних, менш жорстких запобіжних заходів не є можливим, що обумовлює необхідність продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

Слідчий суддя приймаючи до уваги клопотання сторони захисту вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту в період часу з 22 години 00 хвилин однієї доби до 06 годин 00 хвилин наступної доби в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 задовольнити частково.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_6 , 12 грудня 1985 року дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме з 05 червня 2018 року по 06 липня 2018 року включно, заборонивши ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в період часу з 22 години 00 хвилин однієї доби до 06 годин 00 хвилин наступної доби залишати своє місце реєстрації та проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язок з дня постановлення даної ухвали та до 06.07.2018 року виконувати наступні зобов`язання:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду ;
2) не відлучатися за межі міста Слов`янська Донецької області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Виконання даної ухвали за правилами ч.3 ст.181 КПК України покласти на уповноважених осіб Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.
Контроль за виконанням данної ухвали покласти на прокурора.
Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Донецької області прокурором, захисником, підозрюваним.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1