Справа № 405/2804/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"08" травня 2018 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за п. 12 ч.2 ст.115 КК України, а саме за вчинення кримінального правопорушення кваліфікуючими ознаками якого є умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за наступних обставин.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 22.01.2018 року у вечірню пору доби, точного часу не встановлено, ОСОБА_7 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , де вживав алкогольні напої спільно з ОСОБА_4 та ОСОБА_8 .
Під час розпиття алкогольних напоїв у ОСОБА_7 та ОСОБА_4 на ґрунті неприязних відносин виникла сварка з ОСОБА_8 . В ході сварки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння вчинили бійку з ОСОБА_8 , під час якої ОСОБА_7 та ОСОБА_4 вирішили вчинити вбивство ОСОБА_8 з мотивів особистої неприязні до останнього.
Так, 22.01.2018 року близько 22:00 годин ОСОБА_7 за попередньою змовою з ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на позбавлення життя ОСОБА_8 , обравши знаряддям вчинення злочину невстановлений на даний час досудовим розслідуванням предмет, діючи умисно, цілеспрямовано, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій та бажаючи настання злочинного результату у вигляді смерті ОСОБА_8 , нанесли останньому багаточисельні удари в область тулубу та голови. Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №377 від 20.04.2018 року причиною смерті ОСОБА_8 є субарахноїдальний крововилив: перелом склепіння черепу, відкрита черепно-мозкова травма. У подальшому, коли ОСОБА_8 від отриманих ударів впав на підлогу у будинку, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 за допомогою електричної ланцюгової пили відрізали йому ліву ногу. У подальшому ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_4 помістили труп ОСОБА_8 до поліетиленових пакетів та на санчатах відвезли до розташованого неподалік ставку, де за допомогою сокири вирубали у льодовому покритті ополонку та вкинули пакет із тілом ОСОБА_8 у воду.
20.04.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу. При цьому зазначила, що її підзахисний добровільно надає показання, сприяє розкриттю злочину. Крім того, просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 має постійне місце проживання, брата, який контролює його поведінку.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
20.04.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину кваліфікуючими ознаками якого є умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом ОМП, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідка, протоколом допиту підозрюваного, протоколом проведення слідчого експерименту (а.к. 8-10, 12-15,16-17,18-24,27-29,30-31).
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 є особливо тяжким злочином, санкцією якого передбачено позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
До того ж, слідчим суддею встановлено існування наступних ризиків, передбачених:
- п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний разом з іншим підозрюваним намагався приховати сліди вчинення кримінального правопорушення, а саме помістили труп ОСОБА_8 до поліетиленових пакетів та на санчатах відвезли до розташованого неподалік ставку, де за допомогою сокири вирубали у льодовому покритті ополонку та викинули пакет з тілом ОСОБА_9 у воду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на потерпілих та свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися.
- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, про те, відповідно до ст. 89 КК України не має судимості.
Інші ризики матеріалами клопотання не доведені.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, має соціальні зв`язки, співпрацює зі слідством, щиро розкаявся у вчиненому.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ :
клопотання старшого слідчого-криміналіста СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 20.06.2018 року, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати будинок АДРЕСА_1 .
Зобовязати ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 20.06.2018 року наступні обов`язки:
- не відлучатися із місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора та в подальшому суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншим підозрюваним за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Розяснити ОСОБА_4 , що відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а також намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обовязків, покладених на підозрюваного при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 20.06.2018 року.
Ухвалу передати до Кіровоградського РВП Кропивницького ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_10