Справа № 369/7649/18
Провадження № 1-кс/369/2428/18
У Х В А Л А

іменем України

27.06.2018 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004037 від 26.06.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, освіта вища, співвласник ОК «Інстрой Девелопмент», помічник Народного Депутата Верховної Ради України на громадських засадах ОСОБА_7 , зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області майор поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 26 червня 2018 року, близько 11 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в громадському місці - біля стадіону по вул. Європейській, 21 у м. Вишневому Києво-Святошинського району Київської області, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в побуті, маючи на меті показати свою винятковість та розгнузданість самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи та людської гідності, діючи з особливою зухвалістю, безпричинно, вийнявши із своєї сумочки, спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень, а саме пристрій для відстрілу патронів споряджених гумовими кулями, умисно здійснив із нього три-чотири постріли в бік людей, які в той момент знаходилися на стадіоні, внаслідок чого спричинив неповнолітньому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 тілесні ушкодження у вигляді садини правої гомілки ноги.
26.06.2018 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень (хуліганстві).

У вчиненні даного злочину підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, який має вищу освіту, є співвласником ОК «Інстрой Девелопмент» та являється помічником Народного Депутата Верховної Ради України ОСОБА_7 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, є протокол огляду місця події від 26.06.2018, протокол допиту свідка ОСОБА_10 , протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 , протокол затримання ОСОБА_5 порядку ст. 208 КПК України, іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
В даному випадку ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, та під страхом можливого суворого покарання, із урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний переховуватиметься.

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки на даний час з останніми проведені не всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні. Даний злочин вчинений із застосуванням насильства, та підозрюваному із матеріалів провадження відомі адреси проживання потерпілих та свідків. Окрім того, ОСОБА_5 являється помічником Народного Депутата Верховної Ради України ОСОБА_7 , тому є реальні підстави вважати, що підозрюваний може та буде вчиняти спроби тиску на свідків і батьків потерпілого з метою зміни ними своїх показань.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є злочином тяжким злочином, та покарання за який становить від 3 до 7 років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, переїхати за місцем реєстрації там переховуватись (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на потерпілих, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, маючи реальну можливість пересуватись та знаючи місце перебування потерпілого та його родичів у кримінальному провадженні може незаконно впливати на нього, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, який дає реальну можливість вільного пересування, може переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні.

Враховуючи все вищезазначене, ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків, а саме тримання під вартою.

Лише застосування такого виключного запобіжного заходу як тримання під вартою зможе запобігти усім вище вказаним ризикам, в тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 стало предметом обговорення місцевих жителів, а пізніше набрало негативного суспільного резонансу через висвітлення вказаної події у ЗМІ, що викликало обурення значної частини населення України і в свою чергу може сформувати негативне відношення до правоохоронної системи та законодавчої гілки влади.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, а ніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , просив суд задовольнити та застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, освіта вища, співвласник ОК «Інстрой Девелопмент», помічник Народного Депутата Верховної Ради України на громадських засадах ОСОБА_7 , зареєстрованому та проживаючому за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» терміном 60 діб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила суд задовольнити його у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання, просили суд відмовити у його задоволенні та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обставиною, яка враховується слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, коли підозрюваний намагається вчинити дії, передбачені вимогами ч. 1 ст.177 КПК України.
Згідно вимог ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вислухавши пояснення осіб, які приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, відповідно до ст. 178 КПК України вчинив тяжкий злочин, пов`язаний з насильством, може здійснювати тиск на потерпілого та свідків, а отже є виправданим застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які суд вважає реальними та існуючими.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 24.08.2018 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 24 серпня 2018 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1