Справа № 308/7163/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 червня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:
З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Ужгородським РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000797 від 21.06.2018 року за ч. 1 ст. 369 КК України.
Як випливає з клопотання, 21.06.2018 о 14.00 год., під час слідування на в`їзд в Україну з Угорщини в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Чоп (Тиса)» громадянин України ОСОБА_5 запропонував інспектору прикордонної служби 2 категорії відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_1 прапорщику ОСОБА_6 , яка виконувала службові обов`язки в прикордонному наряді «Перевірка документів», неправомірну вигоду у розмірі 5000 угорських форинтів за безперешкодний пропуск через державний кордон України по загальногромадянському паспорту України серії НОМЕР_1 .
21 червня 2018 року під час проведення огляду місця події о 19 год.00 хв. було вилучено грошові кошти в сумі 5000 угорських форинтів із серійним номером: НОМЕР_2 , які були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди громадянином ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2
Клопотання мотивоване тим, що враховуючи, що предметом вказаного кримінального правопорушення є майно, незастосування заборони на використання майна, а також заборони розпоряджатися таким майном може призвести до його втрати, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадження. З огляду на викладене та з метою забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні, слідчий просить задовольнити клопотання та накласти арешт на грошові кошти в сумі 5000 угорських форинтів із серійним номером: ВВ 1608335.
У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує, просить задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений.

На підставі ч. 1 ст. 172, ч. 1 ст. 107 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без його участі, без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобіганню можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, вищевказаного тимчасово вилученого майна, яке має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучену в ході проведеного огляду місця події 21.06.2018 року грошову купюру номіналом 5000 угорських форинтів із серійним номером ВВ1608335.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1