Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2017 року

місто Київ

Слідчий суддя суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні у кримінальному провадженні № 0007282 від 03.10.2015 р., -
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 , діючи як представник власників майна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звернувся до Подільського районного суду м.Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з майна, а саме: з грошових коштів, які знаходяться на поточних рахунках ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , відкритих у в ПАТ «Банк «Контракт» за договором банківського рахунку відповідно № 19815-00 від 25.08.2015 р. та № 19814-00 від 25.08.2015 р.
Клопотання мотивоване тим, що ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 28.01.2016 р. у справі № 11-сс/796/402/2016, в межах кримінального провадження, було накладено арешт на рахунки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , відкриті у в ПАТ «Банк «Контракт» за вищевказаними договорами.
СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, 13.09.2017 р. слідчим надано відповідь про те, що відносно депозитного вкладу за договором банківського рахунку №1 9674-00 від 06.08.2015 р. накладено арешт та заборону на користування. Вважає, що арешт на майно було накладено необґрунтовано, оскільки особи не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого або третьої особи у даному кримінальному провадженні.

Представник власників майна, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся відповідно до чинного законодавства.

Прокурор та слідчий, будучи повідомленими про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, матеріали кримінального провадження не надали.
Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.
На підставі статті 174 ч.1 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, під час досудового розслідування мають звернутись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Крім того, ч.2 ст.174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за таким клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Відповідно до ст.16 КПК України обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченого цим Кодексом.
Як вбачається з наданих документів, особою, що подала клопотання, не надано на підтвердження своїх доводів документу, на підставі чого було накладено арешт на грошові кошти на рахунку, який власники майна просять скасувати.
Наданий на підтвердження своїх доводів лист Банку «Контракт» від 19.01.2017 р., в якому зазначено про те, накладення арешту на грошовій кошти ухвалою апеляційного суду, слідчий суддя не приймає до уваги, оскільки накладання арешту підтверджується лише відповідною копією судового рішення.

Слід звернути увагу заявника, що при розгляді судом аналогічних клопотань власників депозитів у банку «Контракт» було встановлено, що арешт на грошові кошти вкладників накладав Апеляційний суд м.Києва ухвалою від 28.01.2016 р. у справі № 11-сс/796/402/2016, якою задоволена апеляційна скарга прокурора ОСОБА_6 зі скасуванням ухвали слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 18.01.2016 р. (справа № 758/628/16-к) та постановленням нової ухвали, якою накладено арешт на рахунку фізичних осіб (287 осіб), відкритих у ПАТ «Банк «Контракт», який розташований за адресою: м.Київ, вул.Воздвиженська, 58, із забороною проведення видаткових операцій по даним рахункам. Тим самим, обґрунтованість накладення арешту на ці рахунки була встановлена судом апеляційної інстанції.

А відтак заявникові, подаючи до суду клопотання про скасування арешту майна, необхідно додавати відповідне процесуальне рішення, яким було накладене арешт, в якому буде зазначено, що самі ці особи включені до переліку вищевказаних 287 фізичних осіб.

Чинним КПК України не передбачено можливості залишення клопотання без руху або відкладення розгляду клопотання для надання додаткових документів.
Беручи до уваги вищевикладене, в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки доводи особи, що подала клопотання, не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду. Між тим, відмова в задоволенні клопотання за цією не підставою не є перешкодою для звернення з новим клопотанням з одночасним наданням копії судового рішення про накладення арешту.
Крім того, слід звернути увагу представника власників майна, що приписами ст.174 ч.1 КПК України встановлено, що з клопотанням про скасування арешту до слідчого судді може звернутися саме власник або володілець майна. В зв`язку з чим кожний з власників (або його представник) повинен звертатися з окремим клопотанням про скасування арешту майна, обґрунтовуючи обставини та підстави саме щодо окремого власника, які будуть підлягати перевірці та встановленню в ході судового розгляду, а не подавати колективне клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні у кримінальному провадженні № 0007282 від 03.10.2015 р.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.
Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1