УХВАЛА
20 жовтня 2017 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Запоріжжя заяву прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 19 вересня 2017 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 Кримінального кодексу України,
ВСТАНОВИВ:
Прокурор у судовому засіданні підтримала заяву, просила її задовольнити.
Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви, просив відмовити у повному обсязі, оскільки ухвала слідчого судді є зрозумілою та не припускає іншого тлумачення.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши доводи заяви, встановив наступне.
Відповідно до статті 369 КПК України судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку. Судове рішення, у якому суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали.
За положенням ст. 380 КПК України якщо судове рішення суду є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.
Роз`яснення рішення це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.
У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.
Таким чином, роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності, а тому судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час його виконання.
Роз`яснюючи вирок, ухвалу, суд не вправі змінювати зміст вироку, ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених у вироку або ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали або вироку, містяться у ст. 372 і 374 КПК України.
На переконання слідчого судді, зміст ухвали від 19 вересня 2017 р. відповідає вимогам ч. 1 ст. 372 КПК України щодо ухвал суду (слідчого судді), які викладаються окремим документом.
Разом із тим, вступна, мотивувальна та резолютивна частина вказаної ухвали, на переконання суду, є зрозумілою й такою, що не припускає іншого тлумачення, в мотивувальній частині рішення чітко встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини та вказано, чому суд (слідчий суддя) прийшов до відповідного висновку, ухвала не містить незрозумілих термінів чи занадто довгих речень, викладена послідовно.
За таких обставин суд дійшов висновку, що заява прокурора ОСОБА_3 не містить підстав для роз`яснення вищевказаної ухвали в порядку ст. 380 КПК України, а тому задоволенню не підлягає.
Водночас, під час розгляду заяви прокурора та детальним ознайомленням із змістом ухвали слідчого судді було встановлено, що в ухвалі наявна описка.
За таких обставин, судом з власної ініціативи ініційовано розгляд питання про виправлення вказаної описки в ухвалі слідчого судді.
Так, відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Проте, з урахуванням положень ч. 3 ст. 219 КПК України (із змінами, внесеними згідно із Законом № 1950-VІІІ від 16.03.2017) строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України, не включається у строки, передбачені для строків досудового розслідування.
Однак, Законом № 1950-VІІІ від 16.03.2017 не внесено змін та доповнень до ч. 3 ст. 197 КПК України, яка визначає, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
В даному випадку в ухвалі слідчого судді наявна описка, а саме у вступній та резолютивній частині ухвали, яка була проголошена у судовому засіданні 19 вересня 2017 р., відсутнє речення щодо встановлення строку дії ухвали слідчого судді до 20 жовтня 2017 р. Дане речення було помилково включене до повного тексту ухвали та є технічною помилкою, пов`язаною із складанням повного тексту та переносу тексту з однієї частини ухвали до іншої. Зазначене узгоджується із вищенаведеними нормами закону.
Відтак, оскільки в ухвалі слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 19 вересня 2017 р. помилково зазначено строк її дії до 20 жовтня 2017 р., що суперечить змісту судового рішення та його мотивувальній частині, дане реченні слід виключити.
Крім того, з метою приведення ухвали у відповідність з вимогами кримінального процесуального закону слід викласти абзац двадцять четвертий мотивувальної частини ухвали слідчого судді від 19 вересня 2017 р. наступним чином: «З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 35 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування, які не зменшилися й продовжують існувати, а також те, що по даному кримінальному провадженню при проведенні досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу на більш м`який та вважає за можливе на даному етапі продовжити строк його дії на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, в строк якого не враховувати відповідно до ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, у порядку, передбаченому ст. 290 КПК України».
Підсумовуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе відповідно до положень статті 379 КПК України, внести до вказаної ухвали відповідні виправлення, а заяву прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 379, 380 КПК України, слідчий суддя
Заяву прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Викласти абзац двадцять четвертий мотивувальної частини ухвали слідчого судді від 19 вересня 2017 р. наступним чином:
«З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 35 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування, які не зменшилися й продовжують існувати, а також те, що по даному кримінальному провадженню при проведенні досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу на більш м`який та вважає за можливе на даному етапі продовжити строк його дії на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, в строк якого не враховувати відповідно до ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, у порядку, передбаченому ст. 290 КПК України».
Виключити абзац п`ятий резолютивної частини ухвали слідчого судді від 19 вересня 2017 р. «Встановити строк дії ухвали слідчого судді з 19 вересня 2017 р. до 20 жовтня 2017 р. включно.», як помилковий.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвалу прийнято у нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини у судовому засіданні 20 жовтня 2017 р.

Повний текст ухвали оголошений 23 жовтня 2017 р. о 16 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1