Справа № 709/2218/17
У Х В А Л А
про арешт майна
04 грудня 2017 року смт. Чорнобай
Слідчий суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт майна, -
в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області
старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з клопотання про арешт майна.
В обґрунтування вказаного клопотання зазначалося, що до Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , про те, що ОСОБА_5 здійснював незаконний вилов риби в прибережній зоні затоки р. Сули в адміністративних межах Лящівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, за допомогою знарядь промислу рибальських сіток в кількості 2 шт., з порушення вимог п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року № 19, та виловив значну кількість риби виду карась сріблястий в кількості 313 шт., чим заподіяв істотної шкоди рибному господарству України.

По даному факту 30 листопада 2017 року розпочато досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000999 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Під час огляду місця події 30 листопада 2017 року на прибережній зоні затоки р. Сула, що знаходиться в межах Лящівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, виявлено та вилучено знаряддя промислу рибальські сітки в кількості 2 шт. та набуту в результаті вчинення кримінального правопорушення рибу виду карась сріблястий в кількості

313 шт.

Цього ж дня вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, передана на зберігання ФОП « ОСОБА_6 » для подальшої здачі її на рибоприймальний пункт.
30 листопада 2017 року слідчим СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

Фіксація речових доказів, а саме вилученої в ході огляду місця події риби, проведена шляхом фотографування, опису її в протоколі огляду місця події.

У зв`язку з тим, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення, слідчий звернулася з вказаним клопотанням до суду.

До клопотання додано витяг з ЄРДР № 0000999 від 30 листопада 2017 року, копію рапорту від 30 листопада 2017 року, копію протоколу огляду місця події від 30 листопада 2017 року, копію пояснення ОСОБА_5 від 30 листопада 2017 року, копію постанови про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від
30 листопада 2017 року, копію протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 30 листопада
2017 року, копію накладної № 103 від 30 листопада 2017 року.
У судовому засіданні слідчий підтримала клопотання, просила задовольнити з підстав, викладених у ньому.
ОСОБА_5 в судове засідання не з`явивися про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся телефонограмою. Неприбуття ОСОБА_5 у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося у відповідності до ч. 1 ст. 107 КПК України.

Заслухавши слідчого, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, суд встановив таке.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 ст. 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті
159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.
Санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді штрафу від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.

Згідно з п. 28 "Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19 листопада 2012 року "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України", речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження..

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 2 ч. 2 цієї статті Кодексу встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення спеціальної конфіскації.
Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Як зазначено у ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Слідчий суддя зазначає, що слідчим дотримано норми процесуального права, оскільки відповідно до положень ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше має бути негайно повернуто особі, у якого воно було вилучено.
З клопотання вбачається, що воно затверджене прокурором 1 грудня 2017 року та до суду надійшло 1 грудня 2017 року, тобто з дотриманням процесуального строку.
За таких обставин суд вважає, що на даний час є необхідність накласти арешт на вказане вище майно, оскільки воно відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, застосування зазначеного заходу є виправданим та необхідним у даному кримінальному провадженні.
З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 131-132, 167, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального правопорушення рибу виду карась сріблястий в кількості 313 шт., вилучену 30 листопада 2017 року під час огляду місця події, прибережній зоні затоки р. Сула, що знаходиться в межах Лящівської сільської ради в с.Лящівка Чорнобаївського району Черкаської області.

Дозволити реалізацію риби виду карась сріблястий в кількості 313 шт., вилучену під час вище вказаного огляду місця події.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її отримання безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1