печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ТОВ "АК-Газпрогрес" про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
ТОВ «АК-Газпрогрес» звернулось до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді,вказуючи на те, що у необхідності вказаного заходу відпала потреба.
Під час розгляду клопотання, представник заявника ОСОБА_3 підтримав його, просив задовольнити, вказуючи наступне. 10 травня 2016 року Слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянуто клопотання слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури м. Киева ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000402 про арешт майна та винесено ухвалу, якою накладено арешт на майно, а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках ТОВ «АК-ГАЗПРОГРЕС»№№: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих у Київському ГРУ ПАТ КБ "Приват банк", м. Київ, (МФО 321842) в тому числі видаткові операції по вказаних рахунках.
30.11.20016 року слідчим прокуратури міста Києва за результатами проведення досудового розслідування прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000402 від 20.04.2016 р. за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.364 та ч. З ст. 2012 КК України, що підтверджується листом Прокуратури міста Києва №17/2/3-191-16 від 30.06.2017 р. (копія додається)
Згідно ч. З ст. 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна.
Але, дане питання не було вирішено у встановленому законом порядку. Арешт на кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «АК-Газирогрес» у байку, не зняго.
КПК України не врегульовано порядок скасування арешту майна після закриття кримінального провадження, але відповідні роз`яснення містяться у п. З ч. 1 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Відповідно до правової позиції викладеної у статті 13 Листа ВССУ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 р. «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158. 174 КПК. Слід звернути увагу, що згідно ч. 1 ст. 147 КПК клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення розглядається слідчим суддею, судом (під час судового розгляду), який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Такий підхід, враховуючи зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, доцільно використовувати й при розгляді клопотань про скасування відсторонення від посади та арешту майна слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає, надходження від прокурора або підозрюваного/обвинуваченого, якого було відсторонено від посади, клопотання про те, що у подальшому застосуванні такого заходу минула потреба. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про відсторонення від посади, на відміну від ухвали слідчого судді про відсторонення від посади або відмову у ньому (п. 11 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необгрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК); оскарженню не підлягає. Слід звернути увагу суддів судів апеляційної інстанції, що у разі подання особами, визначеними уст. 174 КПК, скарги на ухвалу слідчого судді суду першої інстанції про арешт майна у зв`язку з необгрунтованістю його накладення вони мають перевірити, чи подавалось цими особами клопотання про скасування цього заходу забезпечення слідчому судді місцевого суду та в разі негативної відповіді на зазначене питання може залишити ухвалу без змін. Іншими словами, з підстави необгрунтованості накладення арешту на майно особи, перелік яких визначено у ч. 1 ст. 174 КПК. вправі звернутися до слідчого судді суду першої інстанції із клопотанням про скасування ним своєї ухвали (абз. 2 ч. 2 ст. 174 КПК), а потім, у разі незгоди з прийнятим рішенням, вправі оскаржити ухвалу про арешт майна в апеляційному порядку згідно зі ст. 309 КПК.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Враховуючи те, що 30.11.2016 р. слідчим прокуратури міста Києва прийнято рішення про закриття, кримінального провадження № 0000402 від 20.04.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 364 та ч. 3 ст.212 КК України, застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна є недоречним, у зв`язку з тим, що минула потреба забезпечення такого кримінальне провадження.
Згідно з п. 1 ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність»: Арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням СУДУ.
На даний час діяльність ТОВ «АК-Газпрогрес» частково паралізована у зв`язку з не зняттям арешту коштів на зазначених банківських рахунках. Підприємство не має змоги здійснювати, передбачену Статутом та КВЕД діяльність, та виконувати господарські зобов`язання.
Дана ситуація призводить до втрати довіри партнерів та порушує напрацьовані ділові контакти. Порушене, не виконанням процесуального законодавства, право власності ТОВ «АК-Газпрогрес» на кошти, що залишаються під арештом, завдає підприємству збитків.
Положениям ст. 1 Протоколу від 20.03.1952 р. до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, крім іншого встановлено, що кожна фізична і юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до норм викладених у п. 4 ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може буз и позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Прокуратура м. Києва своїх пояснень не подала.
Вирішуючи подане клопотання слід зазначити наступне.
Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, переконують у відсутності достатніх підстав для продовження діючого арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись, ст. 41 Конституції України, ст.ст. 2,8, 22, 171, 173-174, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Скасувати арешт з майна, а саме грошових коштів, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках ТОВ «АК-Газпрогрес» () - НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих у відкритих у КИЇВСЬКОМУ ГРУ ПАТ КБ"ПРИВАТБАНК", М.КИЇВ (МФО 321842), в тому числі видаткових операцій по вказаних рахунках, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 травня 2016 року (справа №757/21688/16-к). Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно.
Слідчий суддя ОСОБА_1