Справа № 461/1641/18
Провадження № 1-кс/461/1343/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.03.2018 Галицький районний суду м. Львова в складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Монастирок Жовківського району Львівської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1
Старший слідчий в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_8 за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_9 звернувся до суду із клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, що дає підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, виїхати за межі України та/або переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу сторону, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якших запобіжних заходів.
В судовому засіданні прокурор та слідчий кожен окремо підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України і воно отримано підозрюваним 10.03.2018 року о 17 годині 00 хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно положень статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.
09.03.2018 року о 20 годині 00 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, по підозрі у скоєнні останнім тяжкого кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
ОСОБА_5 повідомлено про підозру 10.03.2018 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що є тяжким злочином, за який встановлено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).
Обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 09.03.2018 року, показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , актом обстеження ОСОБА_5 на стан сп`яніння.
Заслухавши думку прокурора та пояснення слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, враховуючи що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, крім того останній підозрюється у скоєнні злочину в стані алкогольного сп`яніння, тяжкість наслідків які настали у результаті скоєння злочину, а саме внаслідок порушення правил безпеки дорожнього руху ОСОБА_5 пасажир його автомобіля ОСОБА_10 отримав тілесні ушкодження, від яких помер на місці пригоди, тому є всі підстави вважати, що є ризик того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, виїхати за межі України та/або переховуватись від суду. Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не має, оскільки вони не забезпечать підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Обмеження конституційних прав підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку із таким застосуванням запобіжного заходу є виправданим з урахуванням злочину у вчиненні якого він підозрюється. Стан його здоров`я дозволяє утримувати його в місцях ізоляції від суспільства. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини. Так як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, та його дії призвели до загибелі ОСОБА_10 , то розмір застави йому не визначається.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176,177,183,193,194,196,197,395 КПК України, суд
клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 задоволити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарання (№19).
Строк дії ухвали становить шістдесят діб з моменту затримання, яке передувало застосуванню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , тобто до 07.05.2018 року, включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_11 .
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області на протязі п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1