Справа № 302/290/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.11.2017 м. Ужгород

Апеляційний суд Закарпатської області в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді кримінальне провадження № 11-кп/777/587/17 за апеляційною скаргою прокурора відділу прокуратури Закарпатської області на ухвалу Міжгірського районного суду Закарпатської області від 20.09.2017.

Цією ухвалою обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000010 щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Річка Міжгірського району Закарпатської області, мешканки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27 - ч.2 ст.364, ч.2 ст. 366 КК України - повернуто прокурору.

Ухвала суду мотивована тим, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні всупереч вимогам п. 2 ч. 2 ст. 291 КПК України не містить даних про потерпілу особу. Так, відповідно до змісту обвинувального акту кримінальним правопорушенням, інкримінованим ОСОБА_8 , державним інтересам завдано матеріальних збитків на суму 1 481 170,5 грн., однак орган досудового розслідування не виконав обов`язку щодо залучення до кримінального провадження відповідного державного органу влади, органу місцевого самоврядування зі статусом юридичної особи в особі керівника або іншої особи, уповноваженої законом або установчими документами.

Не погоджуючись із даною ухвалою суду, прокурор подав апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу від 20.09.2017 - скасувати, призначити новий розгляд в суді першої інстанції зі стадії підготовчого засідання. Указує на те, що представництво прокурором інтересів громадян чи держави в суді полягає у здійсненні від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на забезпечення інтересів держави та захисту прав, свобод і законних інтересів громадян, у разі неспроможності ними самостійно їх захищати. В даному випадку прокурором самостійно виявлено дане правопорушення, прокурор звернувся до голови Пилипецької сільської ради та Міжгірської районної державної адміністрації щодо подачі відповідної заяви про визнання потерпілими у кримінальному провадженні, однак вказані представники органів державної влади відмовились від написання заяви про визнання потерпілими. Кримінальним провадженням завдано збитки державним інтересам, а відмова посадових осіб органів

-2-

держаної влади не відображає інтересів всіх мешканців, а тому КПК України у таких випадках передбачено участь прокурора на стороні держави. Рішення суду про повернення обвинувального акту вважає незаконним та таким, що перешкоджає подальшому кримінальному провадженню та розгляду обвинувального акту в розумні строки.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, думку прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив таку задовольнити, пояснення захисника адвоката ОСОБА_6 , який заперечив апеляційну скаргу, дослідивши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам ст.ст. 291, 292 КПК України, зокрема: якщо він містить положення, що суперечать одне одному; містить недопустиму натуралізацію опису злочину; не підписаний слідчим чи не затверджений прокурором; до нього не долучено передбачені законом додатки.
Повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Як убачається зі змісту обвинувального акту в кримінальному провадженні №0000010, такий містить усі необхідні відомості, передбачені ст.291 КПК України.
Згідно ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.

Зазначений перелік вимог до обвинувального акту є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Суд першої інстанції при прийнятті рішення про повернення обвинувального акту свої висновки належним чином не вмотивував та прийшов до передчасного рішення про невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України.

Як убачається зі змісту обвинувального акту в кримінальному провадженні №0000010 від 24.03.2017, такий містить усі необхідні відомості, передбачені ст.291 КПК України, зокрема, у даному обвинувальному акті міститься виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор уважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на

-3-

положення закону й статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, обставини, які обтяжують та пом`якшують покарання та інші відомості, передбачені ст. 291 КПК України, в тому числі те, що потерпілою стороною у кримінальному провадженні є держава.

Повернення обвинувального акту з підстав, не передбачених ст. 291 КПК України не допускається та призводить до порушення розумних строків та судової тяганини.

Так, колегія суддів враховує вимоги ч.1 ст. 337 КПК України відповідно до якої судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в його межах.

Згідно ст. 338 КПК України прокурор має право змінити обвинувачення з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення, якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Відповідно до п. 12 ч. 2 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений пред`являти цивільний позов в інтересах держави та громадян, які через фізичний стан чи матеріальне становище, недосягнення повноліття, похилий вік, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права, у порядку, передбаченому цим Кодексом та законом.

Згідно ч. 7 ст. 55 КПК України якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Суд першої інстанції, вказуючи на відсутність даних про потерпілу сторону та не залучення її, як сторони кримінального провадження, вказаних вимог не дотримався та необгрунтовано повернув обвинувальний акт прокурору, всупереч вимогам ст.ст. 291, 314 КПК України, оскільки не врахував вимоги ч. 7 ст. 55 КПК України, у тому числі й те, що дане кримінальне провадження не є кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення,

За таких підстав доводи апеляційної скарги в цій частині визнаються обґрунтованими й такими, що відповідають фактичним обставинам справи і такі апеляційним судом задовольняються.

На будь-які інші порушення закону, які би давали підстави для повернення обвинувального акта в ухвалі суду не вказується й такі в матеріалах кримінального провадження відсутні.

Тому, колегія суддів вважає, що повернення обвинувального акту із зазначених в ухвалі підстав, призведе до затягування розгляду кримінального провадження, і як наслідок, до порушення передбачених ст. 28 КПК України розумних строків судового розгляду, у зв`язку із чим, доводи апеляційної скарги і в цій частині є обґрунтованими.

Водночас, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції на дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження, що є одним з основоположних принципів кримінального провадження та гарантією швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду кримінального провадження, який закріплений у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо права кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

-4-

Про обов`язковість дотримання розумного строку розгляду кримінальних справ неодноразово наголошував та встановлював порушення і Європейський суд з прав людини (справи «Смірнова проти Росії» від 24.07.2003, «Вітрук проти України» від 16.09. 2010, «Юртаєв проти України» від 31.01. 2006 та інші).

Отже, викладені в ухвалі суду першої інстанції підстави, які слугували поверненню обвинувального акту прокурору, не передбачені ст. 291 КПК України, а тому не можуть бути визнані такими, що дають підстави суду повернути обвинувальний акт прокурору,

Колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги прокурора такими, що заслуговують на увагу, а апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.

Згідно ст.409 КПК України в зв`язку з істотним порушенням кримінального процесуального закону, оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, а кримінальне провадження поверненню на новий розгляд в той же суд зі стадії підготовчого судового засідання.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 409, 412, 415, 419 КПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу прокурора відділу прокуратури Закарпатської області - задовольнити.

Ухвалу Міжгірського районного суду Закарпатської області від 20.09.2017 про повернення прокурору обвинувального акта щодо ОСОБА_8 скасувати й призначити новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: