Справа №718/2526/17
Провадження №1-кп/718/202/17
22.12.2017 м. Кіцмань
Кіцманський районний суд Чернівецької області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі: прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ст.366-1 КК України,-
Так, відповідно до ст.1 ЗаконуУкраїни "Про запобігання корупції" суб`єктами декларування є особи зазначені у пункті 1, підпунктів «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларації відповідно до цього закону. Відповідно до частини першої ст. 3 такими суб`єктами є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до ч. 1ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування, зобов`язані щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за минулий рік формою, що визначається Національним агентством.
14.02.2017 року ОСОБА_4 , згідно Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей подання службовими особами декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру у 2017 році» головою Шепітської сільської ради Путильського району Чернівецької області було письмово під підпис проінформовано про те, що їй необхідно виготовити електронний ключ доступу до державного реєстру електронних декларацій та до 01 квітня 2017 року подати заповнену електронну декларацію на сайт НАЗК.
Однак, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, умисно не подала до Єдиного реєстру електронних декларацій свою електронну декларацію за 2016 рік у строк до 01 квітня 2017 року.
Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законів України особливостей фінансового контролю категорій посадових осіб» строк подання щорічних декларацій для осіб, які відповідно до Закону «Про запобігання корупції» подають їх вперше, продовжено до 01 травня 2017 року. Проте ОСОБА_4 і в цей період умисно не подала до Єдиного реєстру електронних декларацій свою електронну декларацію, чим вчинила кримінальне правопорушення відповідальність за скоєння якого передбачена ст. 366-1 КК України.
В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 вину у вчиненому визнала повністю, подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям. При цьому пояснила, що зазначені в обвинувальному акті обставини відповідають дійсності, щиро розкаюється у вчиненому, просила задовольнити її клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. Вказала, що 21.12.2017 року подала електронну декларацію на офіційному сайті НАЗК за 2016 рік, що підтверджується надісланою копією такої декларації, просила доєднати таке підтвердження до матеріалів кримінального провадження.
Прокурор в судовому засіданні підтримав вищезазначене клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 на підставі ст.45 КК України за злочин, передбачений ст.366-1 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям.
Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження суд вважає, що клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям може бути задоволено.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 щиро розкаялася, визнала себе винуватою, активно сприяла слідству, збитки кримінальним правопорушенням не завдано.
Частиною 4 ст.286 КПК України передбачено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Крім того, відповідно до вимог ст.45 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
У відповідності до ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право серед іншого прийняти рішення про закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" №12 від 23 грудня 2005 року, звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК ) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.
Суд, оцінюючи у сукупності наведені докази дійшов висновку, що клопотання обвинуваченої є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у зв`язку із дійовим каяттям, оскільки на час розгляду справи в суді ОСОБА_4 щиро розкаялася у вчиненому, до кримінальної відповідальності притягується вперше, вчинила злочин невеликої тяжкості, добровільно здійснила дійове каяття, тому її виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності.
За таких обставин є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може бути звільнена від кримінальної відповідальності, на підставі ст.45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям.
Відповідно до ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 45,285,286,288,314 КПК України, суд,-
Задовольнити клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 та на підставі ст.45 КК України звільнити обвинувачену ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ст.366-1 КК України в зв`язку з дійовим каяттям.
Ухвала може бути оскаржена сторонами кримінального провадження до Апеляційного суду Чернівецької області через Кіцманський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили та її виконання.
Ухвала набирає законної сили після закінчення вищевказаного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Суддя: ОСОБА_1