Справа № 755/3229/18
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду
"16" березня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007057 від 22 травня 2017 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання,

в с т а н о в и в :
28 лютого 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний обвинувальний акт.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Також заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, крім того існують ризики, а саме: те, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки перебував в розшуку та, будучи належним чином повідомленим про необхідність явки до слідчого, жодного разу не з`явився; може впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних шляхом схиляння їх для дачі неправдивих показів; може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку, та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом. Окрім того, просив визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_4 не заперечував проти призначення обвинувального акта до розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Проте заперечував проти застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з тих підстав, що прокурором не обґрунтовані ризики. Крім цього просив врахувати, що у обвинувачений має на утриманні малолітню дитину, хворіє на різні захворювання, а також має місце для постійного проживання. Із зазначених підстав просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника, не заперечував проти призначення обвинувального акта до розгляду, проте просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Зазначив, що під час домашнього арешту буде виконувати покладені на нього обов`язки.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

У підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 ч. 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 ч. 1 вказаної статті.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 висунуто обвинувачення за ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються дані про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, офіційно не працює, не одружений, постійного проживання в м. Києві не має.

На цей час свідки в даному кримінальному провадженні не допитані, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені, тому з урахуванням наведених даних суд уважає, що обставини регламентовані ст. 177, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України є дійсними.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують.

Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу.

Так, у цій справі, строк утримання обвинуваченого під вартою не виходить за межі визначені КПК України та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході судового розгляду було встановлено наявність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 даного Кодексу, тобто тривалість строк утримання під вартою відповідає критерію розумності.

Суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0007057 від 22 травня 2017 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 11 на 06 квітня 2018 року о 12 год 00 хв.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 14.05.2018 р.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 105 720 грн 00 к. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за кожною вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У судове засідання викликати сторін та учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Суддя: ОСОБА_1