Справа № 357/3868/17
У Х В А Л А
11 квітня 2017 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції рядового поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001826, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 квітня 2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ст. 246 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області 06.04.2017 року звернувся ОСОБА_3 із усною заявою про те, що невстановлені особи в с. Вільна Тарасівка незаконно вирубують дерева. Прибувши на місце за адресою: с. Вільна Тарасівка Білоцерківського району, було виявлено вантажний автомобіль «MAN», д.н.з. НОМЕР_1 . При зовнішньому огляді даного автомобіля було виявлено дерев`яні колоди пороби «дуб» в кількості 17 штук, документів на які власник не надав. В поясненні власник деревини ОСОБА_4 вказав, що гнаняв автомобіль для того, щоб перевезти 17 колод дубу з подвір`я свого домогосподарства на пилораму. Того ж дня власник деревини ОСОБА_4 надав відповідні документи. Слідчий просить накласти арешт на майно: лісопродукцію породи дуб в кількості 17 штук та провести розгляд клопотання без участі власника майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору з наступних підстав. Крім самого клопотання слідчим не надано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Крім того, в самому клопотанні немає жодного посилання під час проведення якої слідчої дії відбулося вилучення зазначеного майна - лісопродукції породи дуб в кількості 17 штук і чи було дане майно вилучено взагалі. Також відсутнє посилання на те, де зберігається дане майно (у випадку його вилучення). Слідчий просить у своєму клопотанні проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, не обґрунтувавши це ніякими доказами. Крім того, в тексті клопотання слідчий неодноразово зазначає власник деревини ОСОБА_4 , одночасно вказуючи, що це майно набуто злочинним шляхом. Крім того, слідчим зазначено посилання на ч. 3 ст. 170 КПК України у неіснуючій редакції. Все це дає підстави слідчому судді для повернення клопотання прокурору та встановлення строку в 72 години для усунення його недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції рядового поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001826, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 квітня 2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ст. 246 КК України повернути прокурору Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , встановивши строк в 72 години для усунення його недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1