Провадження № 1-кс/761/7593/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання про арешт майна по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002995 від 19 березня 2016 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263-1, ч.2 ст. 307, ч.2 ст.309 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИВ:
07 квітня 2017 року старший слідчий СУ ГУ НП в м. Києві капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури м. Києві радником юстиції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002995 від 19 березня 2016 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263-1, ч.2 ст. 307, ч.2 ст.309 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України, про арешт майна, а саме будинку АДРЕСА_1 , який на праві власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0002995 від 19.03.2016, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263-1, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України.

Так, 28.12.2016 ОСОБА_4 затримано в порядку статті 208 КПК України.

29.12.2016 у кримінальному провадженні №0002995 від 19.03.2016 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30.12.2016 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави у розмірі 128 000 гривень.

05.01.2017 підозрюваний ОСОБА_4 звільнений з-під варти

під заставу у розмірі 128 000 гривень визначену ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 30.12.2016 відповідно до якої на ОСОБА_4 в порядку ст. 194 КПК України покладено процесуальні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні; докласти зусиль до пошуку роботи; здати паспорт для виїзду за кордон України слідчому.

24.03.2017 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263-1, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КК України, незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, або особою, яка раніше вчинила один із злочинів , передбачених ст.308-310, 312, 314, 315, 317 КК України, або із залученням неповнолітнього, а також збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів у місцях, що призначені для проведення навчальних, спортивних і культурних заходів, та в інших місцях масового перебування громадян, або збут чи передача цих речовин у місця позбавлення волі, або якщо предметом таких дій були наркотичні засоби, психотропні речовини або їх аналоги у великих розмірах чи особливо небезпечні наркотичні засоби або психотропні речовини, - караються позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Згідно інформаційної довідки з Київського міського бюро технічної інвентаризації, буд. АДРЕСА_1 , належить: ОСОБА_4 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, буд. АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 .

З метою забезпечення покарання у виді конфіскації майна, яке може бути призначене підозрюваному ОСОБА_4 судом, що передбачене санкцією ч.2 ст. 307 КК України, на підставі п.3 ч.2, ч.5 ст. 170 КПК України, слідчий звернулася з даним клопотанням.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів наведених у ньому та просив його задовольнити.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без повідомлення підозрюваного є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд підозрюваного.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення слідчого, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього матеріалів кримінального провадження № 0002995 від 19 березня 2016 року, вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні ряду кримінальних правопорушень, серед яких кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України, санкція якого передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна. Разом з тим, встановлено, що підозрюваному ОСОБА_4 належить на праві власності буд. АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактами вчинення яких розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, оскільки, санкція статті Кримінального кодексу України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді конфіскації майна, яке суд може призначити підозрюваному. Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києві радником юстиції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за0002995 від 19 березня 2016 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263-1, ч.2 ст. 307, ч.2 ст.309 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме будинок АДРЕСА_1 , який набутий на підставі договору купівлі-продажу № 1568 від 09.06.2011 року та згідно приватної форми власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1