печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 січня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах компанії «Tarinne Group S.A» по скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/24822/15-к від 17.07.2015 у рамках кримінального провадження № 0000159,-
В С Т А Н О В И В :
26.10.2017 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах компанії «Tarinne Group S.A» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/24822/15-к від 17.07.2015 у рамках кримінального провадження № 0000159.
Клопотання обґрунтовано тим, що 17.07.2015 року заступник начальника відділу ГСУ МВС України підполковник міліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000159 від 23.03.2015 року звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим з прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення Генеральної прокуратури України старшим радником юстиції ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно.

За результатами розгляду клопотання ухвалдою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ві17.07.2015 року у справі №757/24822/15-к надано дозвіл уповноваженим органам Латвійської Республіки накласти арешт на грошові кошти компанії «Tarinne Group S.A», заявник вважає, що слідчим суддею не було враховано вимоги ст. ст. 131, 132 КПК України, а накладений арешт на рахунки компанії безпідставним.
В судовому засіданні представник «Tarinne Group S.A» вказане клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився. Слідчий суддя, керуючись ст.. 174 КПК України визнав за можливе проводити судовий розгляд клопотання без його участі.

Заслухавши думку представника «Tarinne Group S.A» та слідчого, дослідивши матеріали, надані представником «Tarinne Group S.A», а також матеріали провадження 1-кп-18983/15 (номер справи №757/24822/15-к), слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання з огляду на таке.

Звертаючись із клопотанням про накладення арешту на майно, орган досудового розслідування стверджував, що для заволодіння бюджетними коштами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , зловживаючи службовим становищем, за попередньою змовою з іншими особами використали українські товариства ТОВ «Юкойл» і ТОВ «Авіа Оіл», а також іноземні компанії «Tarinne Group S.A.» та «Apply Generation A.G.».

Згідно запису №1 витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.07.2015 року з кримінального провадження №0000159 від 23.03.2015 року (а.с.6), який знаходиться у матеріалах провадження 1-кп-18983/15 (номер справи №757/24822/15-к), ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.5 ст.191 КК України.

Відповідно до запису №6 вказаного витягу 28.04.2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією за ч.1 ст.209 КК України без визначення осіб, яким повідомлено про підозру (а.с.9).

З доданих органом досудового розслідування до клопотання про накладення арешту на майнокопій повідомлень про зміну раніше повідомленої підозри від 27.03.2015 року вбачається, що ОСОБА_6 (а.с.21-25) і ОСОБА_7 (а.с.26-30) підозрюються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.189 КК України: заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах; вимога передачі чужого майна з погрозою обмеження прав та законних інтересів (вимагання), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням свого службового становища.

При цьому,як у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.07.2015 року, так і у повідомленнях про зміну раніше повідомленої підозри від 27.03.2015 року не згадується компанія «Tarinne Group S.A» (Панама).

Крім того, на час розгляду клопотання про скасування арешту орган досудового розслідування не надав доказів, які б вказували на наявність підстав вважати, що фінансові операції здійснені з використанням рахунку компанії «Tarinne Group S.A» у ABLV Bank, AS Riga, Latvia, є такими, що спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом (приховування чи маскування джерел таких коштів).

Так, органом досудового розслідування не доведено, щоз метою розкрадання бюджетних коштів України ОСОБА_6 та ОСОБА_7 використовували ТОВ «Юкойл» і ТОВ «Авіа Оіл», а також іноземну компанію«Tarinne Group S.A.»для здійснення операцій по легалізації (відмиванню) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом з використанням рахунку «Tarinne Group S.A», відкритого у ABLV Bank, AS Riga, Latvia.

Зокрема, стороною обвинувачення не пред`явлено даних на підтвердження того, що ТОВ «Юкойл» і ТОВ «Авіа Оіл» перераховували на рахунок компанії «Tarinne Group S.A» кошти, отримані незаконним шляхом, а компанія «Tarinne Group S.A.» на пряму або через контрагентів могла здійснювати перекази коштів на рахунок компанії «Apply Generation A.G.», яка за викладеною у клопотанні про накладення арешту версією була придбана ОСОБА_6 і ОСОБА_7 .

Як випливає з клопотання, накладення арешту на кошти компанії «Tarinne Group S.A.» необхідне з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків Державі.

Разом з цим органом досудового розслідування під час розгляду клопотання «Tarinne Group S.A.» про скасування арешту не представлено доказів на підтвердження того, що фінансово-господарською діяльністю юридичних осіб ТОВ «Юкойл», ТОВ «Авіа Оіл» і «Tarinne Group S.A.» завдано шкоди державним інтересам.

За таких обставин лише факт перерахування ТОВ «Юкойл» і ТОВ «Авіа Оіл» грошових коштів на рахунок компанії «Tarinne Group S.A» з призначенням платежу за маркетингові послуги на виконання укладених договорів не утворює складу кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.191, 209 КК України.

Крім того, постановою прокурора ОСОБА_5 від 25 вересня 2015 року матеріали щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, виділені з кримінального провадження №0000159 в окреме провадження з реєстраційним номером 0000547 від 25.09.2015 року.

Дана постанова внесена до реєстру матеріалів кримінального провадження №0000159 від 23.03.2015 року, доданого до обвинувального акту, складеного відносно ОСОБА_6 і ОСОБА_7 30.10.2015 року.

Постановою від 30.09.2015 року з кримінального провадження №0000159виділені матеріали досудового розслідування щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.209 КК України, в кримінальне провадження підномером 0000551.

Згідно копії обвинувального акту від 30.10.2015 року у кримінальному провадженні №0000159 від 23.03.2015 року ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.368; ч.2 ст.15, ч.4 ст.27, ч.4 ст.368; ч.2 ст.28, ч.2 ст.364; ч.1 ст.366 КК України, а ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.368; ч.2 ст.28, ч.2 ст.364 КК України.

Тобто, у кримінальному провадженні №0000159 від 23.03.2015 року відсутні епізоди з правовою кваліфікацією, передбаченою ч.5 ст.191 і ч.1 ст.209 КК України.

У відповідності із ч.1 ст.170 КПК України в редакції, що діяла на дату винесення ухвали від 17.07.2015 року,арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

За ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

В супереч цьому органом досудового слідства не надано відомостей про те, щоу кримінальних провадженнях №0000159 від 23.03.2015, №0000547 від 25.09.2015 та №0000551 від 30.09.2015відповідно дост.ст.96 3, 96 4 КПК України відносно ТОВ «Юкойл», ТОВ «Авіа Оіл» та компанії «Tarinne Group S.A» здійснюється провадження або названі юридичні особи відповідно до ст.ст.62, 128 КПК України в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Наявні матеріали дають підстави для висновку, що службові особи ТОВ «Юкойл», ТОВ «Авіа Оіл», «Tarinne Group S.A»чи їх засновники (учасники, бенефіціарні власники) не є підозрюваними (ч.1 ст.42, ст.ст.276-279 КПК) або обвинуваченими (ч.2 ст.42, ст.291 КПК) у кримінальних провадженнях №0000159 від 23.03.2015, №0000547 від 25.09.2015 та №0000551 від 30.09.2015 №0000159 від 23.03.2015 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.209 КПК України.

Згідно ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Натомість стороною обвинувачення протягом розгляду клопотання представника «Tarinne Group S.A» не представлено фактичних даних, які б вказували на те, що отримані на рахунок «Tarinne Group S.A» у ABLV Bank, AS Riga, Latviaгрошові кошти, відповідають критеріям, визначеним ст.167 КПК України, зокрема п.3 ч.2 цієї статті, що було мотивувальною підставою для задоволення клопотання про накладення арешту.

Отже, органом досудового розслідування не доведено необхідність збереження арешту грошових коштів на рахунку компанії «Tarinne Group S.A.» у взаємному зв`язку із предметом кримінальних проваджень №0000159 від 23.03.2015, №0000547 від 25.09.2015 та №0000551 від 30.09.2015, що є порушенням ст.552 КПК України, на якій первинно ґрунтувалося клопотання слідчого.

Згідно ст.59 КК України покарання у вигляді конфіскації майна полягає у примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке власністю засудженого. Конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в особливій частині цього Кодексу.

Враховуючі відсутність осіб, підозрюваних або обвинувачуваних у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.209 КК України, існування арешту грошових коштів компанії «Tarinne Group S.A» на час розгляду клопотання про скасування арешту з підстав, визначених ст.170 КПК України, слід вважати необґрунтованим.

Також органом досудового розслідування не представлено доказів пред`явлення цивільного позову в порядку ст.ст.61, 62, 128 КПК України у кримінальних провадженнях №0000159 від 23.03.2015, №0000547 від 25.09.2015 та №0000551 від 30.09.2015 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191 і ч.1 ст.209 КПК України.

За таких обставин відсутні підстави для збереження арешту грошових коштів компанії «Tarinne Group S.A» у ABLV Bank, AS Riga, Latvia.

Під час провадження, порушеного за клопотанням представника компанії «Tarinne Group S.A.»,Головним слідчим управлінням Національної поліції України надано переведену копію Постанови від 21.12.2015 року,згідно якої визнано підозрюваною особою громадянина України ОСОБА_8 за ч.3 ст.195 Кримінального Закону Латвійської Республіки в легалізації грошових коштів в крупному розмірі, які були добиті злочинним шляхом і перераховані на рахунок юридичної особи «Tarinne Group S.A.» в Латвійській кредитній установі АТ «ABLV Bank».

Проте надана копія постанови правоохоронних органів іноземної держави не може бути перешкодою для скасування арешту з підстав, передбачених ст.174 КПК України з наступних причин.

У відповідності ст.58 Конституції України ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення .

Згідно ч.1 ст.11 КК України злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом (ч.1 ст.2 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є злочинами та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ст.1 КК України).

Злочинність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння (ст.4 КК).

Згідно ч.1 ст.4 КПК України кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав та в порядку, передбачених цим Кодексом, незалежно від місця вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини четвертої цієї статті при виконанні на території України окремих процесуальних дій за запитом (дорученням) компетентних органів іноземних держав у рамках міжнародного співробітництва застосовуються положення цього Кодексу.

Тим часом ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України, в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, не притягнуто.

Крім того, згідно ст. 99 КПК України сторони кримінального провадження зобов`язані надати до суду оригінал документа.

В той час наданий слідчому судді документи є незасвідченим перекладом постанови від 21.12.2015 з латвійської на російську мову.

Окрім того, надана слідчим копія постанови від 21.12.2015 року ніким не завірена і не містять жодної вказівки на те, що він відповідає оригіналу документу.

Згідно ч.1 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Разом з цим з 17.07.2015 року, коли слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_9 було надано згоду на арешт грошових коштів компанії «Tarinne Group S.A.», до часу звернення з клопотанням про скасування арешту, органом досудового розслідування не встановлено обставин, які б обґрунтовували необхідність продовження арешту.

Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.170, 174 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання «Tarinne Group S.A.» - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.07.2015 року №757/24822/15-к на кошти, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 компанії «Tarinne Group S.A.» (Панама) відкритого у ABLV Bank, AS Riga, Latvia (Єдиний реєстраційний №1), що за адресою: вулиця Елізабетес, будинок 23, Рига, LV-1010, Латвія.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1