Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2016 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового слідства, суб`єкт оскарження: слідчий Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 ,-
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва із скаргою на бездіяльність органу досудового слідства мотивуючи свої вимоги тим, що 28.07.2016 року вона звернулась до Подільського УП ГУНП в місті Києві із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (ЄРДР № 0004847).
Зазначає, що у зв`язку з тим, що станом на 20.09.2016 року досудовим слідством не було вчинено жодних слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, вона звернулась до слідчого Подільського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_4 з клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дії та/або негласних слідчих (розшукові) дій
Посилається на те, що в порушення вимог ст. 220 КПК України, станом на 17.10.2016 року, вона постанову слідчого про задоволення, чи повну або часткову відмову в задоволенні клопотання, не отримала.
На підставі вищевикладеного, звертається з даною скаргою до слідчого судді та просить зобов`язати слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 винести мотивовану постанову за її клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дії та/або негласних слідчих (розшукових) дій від 20.09.2016 року.
Заявниця в судовому засіданні підтримує скаргу з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями, просить слідчого суддю її задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги повідомлений вчасно та належним чином, причини неявки слідчому судді не відомі.
Слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності слідчого, відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України.
Заслухавши пояснення заявниці, дослідивши матеріали скарги слідчий суддя приходить до висновку, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Як встановлено в судовому засіданні, в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП України у м. Києві дійсно перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за № 0004847, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Як вбачається з наданих слідчому судді матеріалів, якими обґрунтовуються доводи скарги, 20.09.2016 року ОСОБА_3 слідчому СВ Подільського УП ГУНП України у м. Києві ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку було направлено клопотання про проведення слідчих (розшукових) дії та/або негласних слідчих (розшукових) дій, яке отримано останнім 22.09.2016 року, що підтверджується фотом із сайту Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта»
Стаття 303 КПК України визначає, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна
Зі змісту вказаних норм чинного кримінально-процесуального закону вбачається, що законодавцем надано право заявнику, потерпілому, його представнику чи законному представнику, підозрюваному, його захиснику чи законному представнику, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцю тимчасово вилученого майна, оскаржити бездіяльність прокурора, слідчого, яка зокрема полягає у нездійсненні певних процесуальних дій, які вони зобов`язані вчинити у визначений КПК України строк.
При системному аналізі чинних норм КПК України можна зробити висновок, що розгляд слідчим, прокурором клопотань сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження про виконання будь-яких слідчих дій, є саме по собі процесуальною дією, порядок здійснення якої врегульовано ст. 220 КПК України.
Так, зазначена стаття визначає, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, у а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
З системного аналізу вказаної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що законодавцем на слідчого, прокурора дійсно покладено обов`язок розглянути клопотання в строк не більше трьох днів з моменту його подання та повідомити про результати його розгляду і не розгляд такого клопотання останніми у зазначений строк та не повідомлення про результати його розгляду, є нічим іншим як їх бездіяльністю. В той же час зі змісту вказаної норми також вбачається, що право на звернення із клопотанням в порядку визначеному її положеннями мають лише сторони кримінального провадження, зокрема сторона захисту, потерпілий, його представник чи законний представник, представник юридичної особи щодо якої здійснюється провадження.
За приписами статті 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Слідчим суддею встановлено, а слідчим не спростовано, що ОСОБА_3 є потерпілою по кримінальному провадженню № 0004847, а тому остання має всі права та обов`язки потерпілого, визначені чинним кримінально-процесуальним законодавством України, в тому числі і на заявлення клопотань в порядку визначеному ст. 220 КПК України.
Як вже зазначалося вище, клопотання ОСОБА_3 про проведення слідчих (розшукових) дії та/або негласних слідчих (розшукових) дій було отримано слідчим Подільського УП ГУНП України у м. Києві 22.09.2016 року, а тому виходячи з приписів ст. 220 КПК України воно (клопотання) повинно було бути розглянуте слідчим не пізніше 24 год. 00 хв. 26.09.2016 року, оскільки 25.09.2016 року (останній день строку) є вихідним днем і не здійснення даної процесуальної дії у вказаний строк є його бездіяльністю, яка вважається вчиненою з 27.09.2016 року.
Слідчим суддею встановлено, а слідчим не спростовано, що останнім у вищезазначений строк не розглянуто клопотання ОСОБА_3 , чим порушено її право як потерпілої, а також порушено вимоги ст. 220 КПК України, яка визначає порядок розгляду клопотань учасників кримінального провадження.
З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність тверджень заявниці про допущену слідчим бездіяльність в межах здійснення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0004847, яка повинна бути усунута шляхом зобов`язання слідчого здійснити вказану процесуальну дію.
Статті 26, 94 КПК України визначають, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Зі змісту статті 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.
Слідчий суддя оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що вимоги заявниці знайшли своє доведення в судовому засіданні, є такими, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому скарга підлягає задоволенню в повному обсязі.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 99, 100, 220, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового слідства, суб`єкт оскарження: слідчий Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 задовольнити.
Зобов`язати слідчого СВ Подільського УП ГУНП України у м. Києві ОСОБА_4 розглянути клопотання ОСОБА_3 про проведення слідчих (розшукових) дії та/або негласних слідчих (розшукових) дій від 20.09.2016 року, прийняти за результатами розгляду процесуальне рішення та повідомити про результати його розгляду в порядку визначеному ст. 220 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1