26.04.2017 Єдиний унікальний № 371/545/17
Провадження № 1-кс/371/186/17
У Х В А Л А
про арешт майна

26 квітня 2017 року м. Миронівка
Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю слідчого ОСОБА_2 ,
з секретарем ОСОБА_3 ,
У С Т А Н О В И В :
Клопотання подано до суду 24 квітня 2017 року о 15 годині 24 хвилин.
Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.
Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 16 квітня 2017 року о 20 годині 17 хвилин біля будинку під номером АДРЕСА_1 невідома особа нанесла ОСОБА_4 один удар ножем в область черевної порожнини, заподіявши йому тілесні ушкодження у виді непроникаючого ножового поранення передньої черевної стінки.
Потерпілий ОСОБА_4 на пропозицію слідчого добровільно передав особисті речі, в яких він перебував під час вчинення щодо нього протиправних дій : куртку чоловічу зимову з капишоном чорного кольору, спортивний світер сірого кольору, футболку чорного кольору.
Вказані речі за позицією слідчого мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки ймовірно зберегли на собі сліди злочину, можуть бути об`єктом експертних досліджень та використані як доказ в даному кримінальному провадженні.
За положеннями ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи та долучені до матеріалів клопотання документи, виклав обставини кримінального правопорушення, вказав на майно, яке підлягає арешту.
Власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлений телефонограмою в судове засідання не з`явився. Його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Оцінка наданих матеріалів та доводи сторони кримінального провадження з боку обвинувачення вказують на наявність підстав для часткового задоволення клопотання.
Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 вказаної статті метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено наступні обставини.
Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань було повідомлення ОСОБА_5 про нанесення ОСОБА_4 тілесних ушкоджень у виді непроникаючого ножового поранення передньої черевної стінки.
Відповідно до положень частини 2 статті 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно приписів частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
В ході досудового розслідування потерпілий ОСОБА_4 надав працівникам поліції одяг, у якому він перебував під час вчинення щодо нього протиправних дій. Дані обставини підтверджені заявою потерпілого від 24 квітня 2017 року.
Речі, які передані потерпілим, мають статус тимчасово вилученого майна, є такими, щодо яких існують достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в розумінні ст. 98 КПК України може бути використаний як доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 125 ч. 2 КК України.
Вказане тимчасово вилучене майно належить ОСОБА_4 , який в ході досудового розслідування має статус потерпілого у кримінальному провадженні.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його псування, зникнення, втрати чи використання.
Вказані з`ясовані обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.
Вимога слідчого про передачу арештованого майна на зберігання потерпілому ОСОБА_4 не підлягає задоволенню, оскільки питання про місце зберігання речового доказу підлягає вирішенню слідчим.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на добровільно передані слідчому потерпілим ОСОБА_4 матеріальні об`єкти, у виді його особистих речей : куртку чоловічу зимову з капишоном чорного кольору, спортивний світер сірого кольору, футболку чорного кольору.
Вимогу слідчого про передачу арештованого майна на зберігання потерпілому залишити без задоволення.
Згідно положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1