н/п 1-кс/640/1005/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі заявника - ОСОБА_3 ,
У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 заяву підтримав.
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив..
Слідчий суддя, вислухавши пояснення заявника, дослідивши та оцінивши надані докази, приходить до наступного.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 11.10.2016 накладено арешт на належний ОСОБА_3 автомобіль «ЗАЗ 110280» р.н. НОМЕР_1 (а.с.3-6).
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України передбачає, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Даних, що скасування арешту з вказаного транспортного засобу та передача його на відповідальне зберігання ОСОБА_3 може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Також до суду не надано даних щодо призначення інших експертних досліджень чи проведення слідчих дій, для виконання яких був би потрібен вказаний транспортний засіб, який належить ОСОБА_3 .
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для власника майна «ЗАЗ 110280» р.н. НОМЕР_1 , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту з транспортного засобу.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Скасувати арешт з автомобіля «ЗАЗ 110280» р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 , який накладено арешт ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2016 року.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1