н/п 1-кс/640/5813/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
17.07.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ст. слідчого Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 юристом 1 класу ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, яке вилучене 14.07.2017 року під час огляду місця події в приміщенні УПСЗНА Київського району м. Харкова, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, а саме на: паспорт НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004 на ім`я ОСОБА_5 .
Відомості до ЄРДР внесені СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області за результатами розгляду заяви заступника начальника управління праці та соціального захисту населення адміністрації Київського району м. Харкова (надалі УПСЗНА) ОСОБА_6 .
Під час розслідування встановлено, що 14.07.2017 до УПСЗНА звернувся ОСОБА_5 , який надав загальногромадянський паспорт на своє ім`я з явними ознаками підробки.
14.07.2017 під час огляду місця події, а саме: приміщення УПСЗНА Київського району м. Харкова, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, виявлено та вилучено паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004 на ім`я ОСОБА_5 .
Як пояснив ОСОБА_5 , він приїхав з Криму до м. Харкова у 2000 році, але з Криму не виписувався, харківської реєстрації за місцем проживання не мав. У грудні 2016 року він познайомився з чоловіком на ім`я ОСОБА_7 , якому передав свій паспорт НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004. Через два дні ОСОБА_7 повернув паспорт, в якому вже стояв штамп про прописку у АДРЕСА_1 , хоча за даною адресою він ніколи не проживав.
Слідчий зазначає, що з метою встановлення, чи є штампи про зняття з реєстрації та реєстрацію за місцем проживання в паспорті НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004 на ім`я ОСОБА_5 підробленими та з метою запобігання подальшого використання підробленого документу, необхідно вжити заходи до законного вилучення зазначеного паспорту з обігу.
Слідчий, посилаючись на вимоги п.1 ч.2 ст.170 КПК України, вважає, що з метою забезпечення збереження речового доказу та із завдань запобігання можливості його подальшого використання чи незаконного знищення, необхідно застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Слідчий в судовому засіданні підтримала подане клопотання, просила його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду клопотання про арешт майна повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
14.07.2017 під час огляду місця події, а саме: приміщення УПСЗНА Київського району м. Харкова, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, виявлено та вилучено паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004 на ім`я ОСОБА_5 .
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.358 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 14.07.2017 р. огляду місця події, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Накласти арешт на майно, яке вилучене 14.07.2017 року під час огляду місця події в приміщенні УПСЗНА Київського району м. Харкова, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 55, а саме на: паспорт НОМЕР_1 , виданий Джанкойським МРВ ГУ МВС України в АР Крим 03.03.2004 на ім`я ОСОБА_5 .
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1