ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/334/17
Провадження № 1-кс/362/75/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23.01.2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України, -
23 січня 2017 року слідчий СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання слідчого мотивовано тим, що проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 08.10.2016 року близько 05 год. 00 хв. (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_6 проходив біля домоволодіння АДРЕСА_1 , де у останнього виник прямий умисел на повторне таємне викрадення чужого майна.
В подальшому ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, маючи корисливий мотив та корисливу мету, направлену на збагачення, усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, повторно проник на неогороджене подвір`я АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_7 . Після чого за допомогою дерев`яної палиці, яку знайшов поряд з будівлею відірвав дошки на стіні господарської будівлі і проник в середину, звідки скоїв крадіжку бетонозмішувача марки «Forte EW9180Р» вартістю 3323 грн., та металевого візка вартістю 402 грн.
В подальшому ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 3725 грн. 00 коп.
18.01.2017 року відповідно до ст.ст. 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, а саме: таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням в приміщення.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується показами підозрюваного, протоколом огляду місця події від 05.01.2017 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження.
Перебуваючи на волі, ОСОБА_6 може ухилятися від явки до органу досудового розслідування та суду, а також може вчинити нові кримінальні правопорушення.
Так, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може застосовуватися до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України, за який законом передбачено покарання від 3 до 6 років позбавлення волі, а тому, перебуваючи на волі може ухилятись від явки до органів досудового розслідування та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, а також може вчинити нові кримінальні правопорушення, оскільки є раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів.
Застосування застави щодо ОСОБА_6 не є можливим, оскільки останній вчинив тяжкий злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України.
Застосування особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту щодо ОСОБА_6 не є можливим, оскільки перебуваючи на волі, останній може ухилятися від явки до органу досудового розслідування та суду, а також може вчинити нові кримінальні правопорушення.
Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин, що карається позбавленням волі на строк від 3 до 6 років, раніше неодноразово судимий, вчинив злочин, перебуваючи на іспитовому терміні, а тому є ризик, що перебуваючи на волі, може ухилятися від явки до органу досудового розслідування та суду, а також може вчинити нові кримінальні правопорушення.
Слідчий СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити, оскільки є достатні підстави вважати, що саме він вчинив тяжке кримінальне правопорушення, що карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років, раніше неодноразово судимий, вчинив новий злочин, перебуваючи на іспитовому терміні, тому обрання даного виду запобіжного заходу заявлено з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчиняти нові кримінальні правопорушення.
Захисник ОСОБА_6 ОСОБА_9 вимоги клопотання не визнав, просив у його задоволенні відмовити, оскільки його підзахисний має постійне місце проживання, перебуваючи обвинуваченим у вчиненні іншого кримінального правопорушення, від явки до органів досудового розслідування та суду не ухилявся, стосовно нього вже обиралися більш м`які запобіжні заходи, умов застосування яких він дотримувався та обов`язки, покладені на нього судом виконував, в зв`язку із чим просив застосувати до ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід.
Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 вину визнав, заперечував проти задоволення клопотання, підтримав захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, украдене майно він повернув потерпілому, якій претензій до нього не має, щиро кається. Від досудового слідства та суду він ні коли не переховувався завжди дотримувався покладених на нього обов`язки.
За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жодні з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".
Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;
7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);
8) наявність судимостей у підозрюваного,
9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні за ч. 3 ст. 185 КК України - позбавлення волі до шести років; його вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; строк фактичного проживання у цій місцевості; наявність в нього цивільної дружини, не офіційно працює розвантажником продуктів харчування, характеристику, з якої вбачається, що ОСОБА_6 характеризується з посередньої сторони, з сусідами підтримує дружні стосунки, спиртними напоями не зловживає, намагається вести добропорядний спосіб життя, заяв та скарг від жителів смт. Калинівки до селищної ради не надходило, те, що він раніше судимий; стосовно нього на розгляді Васильківського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за ч. 1 ст. 121 КК України, те, що до нього раніше застосовувались запобіжні заходи, умови яких він не порушував, на виклики до органів досудового розслідування та суду з`являється, обов`язки, покладені на нього вироком Кузнецовського міського суду Рівненської області від 26.07.2016 року, виконує, а саме: з`являється до органів ВКВІ за їх викликом, що спростовує твердження прокурора про те, що підозрюваний може ухилятися від слідства та суду, а тому приходить до обґрунтованого висновку про недоведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Прокурором та слідчим, окрім того, не підтверджено можливість ОСОБА_6 незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки останній повернув викрадене майно, посилання ж прокурора на те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення є недоведеними, та відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_6 дієвим буде лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з матеріалів справи не вбачається.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання
Таким чином, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме: домашній арешт на певний період доби з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та унеможливить вчинення нових злочинів.
Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, ст. ст. 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 195, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хряськ, Маневицького району, Волинської області, українця, громадянина України, освіта середня, офіційно не одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого: 18.10.2012 року Кузнецовським міським судом Рівненської області за ч. 2 ст. 185 КК України, до 1-го року 6 місяців позбавлення волі, 07.11.2012 року Кузнецовським міським судом Рівненської області за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до 3-х років позбавлення волі, 26.07.2016 року Кузнецовським міським судом Рівненської області, за ч. 2 ст. 185, 75 КК України до 1-го року позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язок:
- не залишати житло за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_3 , в період з 20 год. до 6 год.;
- з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну місця роботи.
В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання та контролю Васильківському відділу поліції ГУ Національної поліції в Київської області.
Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1