Справа № 755/6432/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
До слідчого судді даного місцевого суду 05.05.2017 надійшло зазначене клопотання слідчого, яке погоджене з прокурором третього відділу процесуального управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 відносно підозрюваного та обумовлене наявністю у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
У рамках даного кримінального провадження 05.05.2017 о 06 год. 27 хв. в порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, затриманий ОСОБА_5 .
Цього ж дня, тобто 05.05.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, з урахуванням того, що відповідно до наказу начальника Київської міської митниці ДФС № 127-ос від 09 лютого 2016 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначено посаду державного інспектора відділу митного оформлення № 5 митного поста Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України.
Відповідно до посадової інструкції, затвердженої виконувачем обов`язків начальника Київської міської митниці ДФС від 21.11.2016 року, державний інспектор відділу митного оформлення № 5 митного посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської міської митниці ДФС здійснює контроль за переміщенням товарів, що підлягають державному експортному контролю через митний кордон України; здійснює митні процедури у пункті пропуску згідно з часовими нормативами; здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України; підтримує режим в зонах митного контролю, перебуває в цих зонах тільки у робочий час відповідно до затвердженого графіка виходу на роботу; оформлює митні документи відповідно до встановленого порядку; здійснює митний контроль та митне оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України з використанням книжок (карнетів) А.Т.А. з використанням діючих програмно-інформаційних комплексів та своєчасно передає пакет документів до відділу організації митного контролю; здійснює митний контроль товарів, що переміщуються громадянами, які перетинають митний кордон України, у багажі та ручній поклажі та інше.
Статтею 18 Кримінального кодексу України передбачено, що службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.
Займаючи посаду державного інспектора митного оформлення № 5 митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_5 наділений правом в межах своєї компетенції пред`являти вимоги, приймати рішення, обов`язкові для виконання фізичними особами, тобто виконувати функції представника влади і відповідно до положень примітки 1 до ст. 364 КК України є службовою особою.
Відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368-2, 369 та 382 цього Кодексу є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 цього Кодексу, посади яких згідно із статтею 6 Закону України "Про державну службу" належать до категорії "Б", судді, прокурори і слідчі, а також інші, крім зазначених у пункті 3 примітки до цієї статті, керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.03.2017 ОСОБА_7 мав намір вилетіти до м. Берлін (Німеччина) авіасполученням з міжнародного аеропорту Київ (Жуляни) з багажем, де знаходились цигарки та алкогольні напої, в якості подарунків для знайомих.
Під час проходження ним процедури митного контролю на виліт з території України до нього підійшов головний державний інспектор митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 , який запросив ОСОБА_7 до оглядової кімнати, де у валізі були виявлені цигарки та алкогольні напої, в тій кількості, у якій заборонено законом переміщувати через державний кордон України.
В цей час, тобто 30.03.2017, перебуваючи в аеропорту Київ (Жуляни), за адресою: м. Київ, вул. Медова, 2, у головного державного інспектора митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди службовою особою, яка займає відповідальне становище, від ОСОБА_7 за вжиття ним усіх дій до безперешкодного переміщення останнім через державний кордон України цигарок та алкогольних напоїв у забороненій кількості.
Після цього, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що через державний кордон України дозволено по законодавству переміщувати тільки два блоки цигарок та дві пляшки алкогольних напоїв, при цьому зазначив, що можна уникнути відповідальності як на території України так і на території Німеччини, в разі надання йому грошових коштів в розмірі 150 Євро.
Вбачаючи, що вказані діяння головного державного інспектора митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 є протиправною діяльністю ОСОБА_7 відмовився від подорожі до м. Берлін (Німеччина) та передачі грошових коштів службовій особі.
В подальшому, з метою продовження реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, службовою особою, яка займає відповідальне становище, головний державний інспектор митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 надав ОСОБА_7 свій контактний номер мобільного телефону та повідомив, що при сплаті йому грошових коштів, він зможе в подальшому приймати рішення про безперешкодне переміщення підакцизних, чи інших високоліквідних товарів через державний кордон України.
Так, 05.05.2017, близько 05 год. 10 хв., головний державний інспектор митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу та доводячи його до кінця, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, службовою особою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, а саме з головним державним інспектором митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , на території Аеропорту Київ (Жуляни), діючи умисно, з корисливого мотиву одержав від ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 450 Євро, за вчинення в інтересах останнього, будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, а саме: за безперешкодне переміщення через державний кордон України табачних виробів. В подальшому частину грошових коштів, а саме 160 Євро головний державний інспектор митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_8 передав державному інспектору митного посту Аеропорт Київ (Жуляни) Київської міської митниці ДФС України ОСОБА_5 .
Після цього, ОСОБА_5 було затримано слідчим прокуратури міста Києва в порядку ст. 208 КПК України на місці вчинення злочину.
Таким чином, на думку слідства, своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, за попередньою змовою з групою осіб, яке виразилось в одержанні службовою особою, неправомірної вигоди, за вчинення в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, тобто злочин, передбачений ч. 3 ст. 368 КК України.
Підозра про вчинення підозрюваному вказаного злочину обґрунтовується заявником доказами, які зібрані у кримінальному провадженні, а саме: показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 ; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом вручення грошових коштів від 05.05.2017 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Метою застосування запобіжного заходу сторона обвинувачення вказує необхідність забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, з урахуванням викладеного, сторона обвинувачення вважає, що ОСОБА_5 необхідно обрати найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соцільний статус, а саме те, що його було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення санкція за скоєння якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, що в своїй сукупності вказує на те, що він будучи обізнаним з мірою покарання перебуваючи на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам.
Сторона захисту у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні даного клопотання враховуючи, що обставини регламентовані п.п. 1- 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, на їх переконання, є недоведеними.
За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України за вище наведених обставин.
За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, в ході якого підозрюваного було затримано у порядку ст. 208 КПК України, повідомлено про підозру у вчинені вказаного злочину та подано до слідчого судді дане клопотання про обрання запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідчий суддя враховує наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Як убачається з матеріалів клопотання необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а його вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Тож, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.
В свою чергу, обставини визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, достовірність підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, слідчий суддя враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зу зв`язку з чим клопотання органу досудового розслідування підлягає задоволенню.
Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатньою для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, становить 80 000 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, у межах шістдесяти діб, а саме до 04.07.2017.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.
У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
? прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;
? не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;
? здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
? носити електронний засіб контролю.
Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 12:40 год. 10.05.2017.

Слідчий суддя: ОСОБА_1