печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 серпня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг -Дон» () в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
ТОВ «Техноторг -Дон» () в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 звернулось до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, посилаючись на наступні факти та обставини.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.07.2017 за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 в порядку забезпечення заходів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004165 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, накладено арешт на корпоративні права ТОВ «Техноторг -Дон» (), юридична адреса: Миколаївська обл., місто Миколаїв, проспект Героїв України, буд. 113/1, шляхом заборонити учасникам (засновникам) розпоряджатися корпоративними правами, проводити загальні збори учасників (засновників) крім того заборонити державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною засновників, зміною керівника (підписанта), вносити зміни, щодо ліквідації та ліквідатора товариства, зміною адреси товариства, та інших можливих дій, які можуть призвести до відчуження, втрати, розтрати вказаного майна.
Проте, як зазначено в клопотанні представником заявника, висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту корпоративних прав ТОВ «Техноторг -Дон» () не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на положеннях КПК України та усталеній практиці Європейського суду з прав людини. Так, при застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя не врахував того, що відносно генерального директора ТОВ «Техноторг -Дон» ОСОБА_5 , самого ТОВ ««Техноторг -Дон» та інших осіб, не відкрито кримінальне провадження, відомості до ЄРДР не внесені, що підтверджується листом ГПУ від 10.07.17р. №04/2/2-1452-17 і листами Національної поліції України від 10.07.17р. №24/Д-209аз; від 10.07.17р. №24/Д-217аз; від 18.07.17р. №13672/24/2/1-2017; від 17.07.17р. №13510/24/2/1-2017. Окрім того, досудовим розслідуванням не наведено правової підстави для арешту корпоративних прав ТОВ «Техноторг -Дон» , достатності доказів, що вказують на вчинення ТОВ «Техноторг -Дон» чи його посадовими особами кримінального правопорушення, конкретного розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, наслідків арешту корпоративних прав, розумності та співрозмірності обмеження права учасників розпоряджатися своїми частками. Усі вказані обставини були встановлені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.07.17 у справі №757/38890/17-к, якою було відмовлено в задоволенні аналогічного клопотання органу досудового розслідування. Вказана ухвала прокурором в апеляційному порядку оскаржена не було, набрала законної сили, у зв`язку з чим встановлені в ній обставини мають преюдиціальний характер для вирішення такого роду правовідносин, проте орган досудового розслідування,зловживаючи своїми процесуальним правами, в судовому засіданні 31.07.2017 не повідомив слідчого суддю про наявність даної ухвали. Зазначене у своїй сукупності беззаперечно свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Заслухавши пояснення адвоката в обґрунтування клопотання, слідчого, який заперечував проти його задоволення, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали, приходжу до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0004165, зареєстрованому 09.04.2015 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, за фактом шахрайства, вчиненого в особливо великих розмірах за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
06.07.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.07.2017 накладено арешт на корпоративні права ТОВ «Техноторг -Дон» , юридична адреса: Миколаївська обл., місто Миколаїв, проспект Героїв України, буд. 113/1, шляхом заборонити учасникам (засновникам) розпоряджатися корпоративними правами, проводити загальні збори учасників (засновників) крім того заборонити державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною засновників, зміною керівника (підписанта), вносити зміни, щодо ліквідації та ліквідатора товариства, зміною адреси товариства, та інших можливих дій, які можуть призвести до відчуження, втрати, розтрати вказаного майна.
Згідно з п. 18 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016 ( далі КПК України), арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
В ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.07.2017 не наведені конкретні підстави для арешту корпоративних прав ТОВ «Техноторг -Дон» , а лише коротко зазначено, що слідчий суддя за результатами розгляду клопотання дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.
Між тим, слідчим суддею в судовому засіданні встановлено, що клопотання органу досудового розслідування про накладення арешту на корпоративні права ТОВ «Техноторг-Дон» в порядку забезпечення заходів кримінального провадження №0004165 вже було предметом судового розгляду і ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.07.17 у справі №757/38890/17-к в його задоволенні відмовлено з огляду на необґрунтованість поданого клопотання.
Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що органом досудового розслідування не обґрунтовано правових підстав накладення арешту на майно ТОВ «Техноторг -Дон» з метою забезпечення відшкодування шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого підозрюється ТОВ «Техноторг -Дон» , оскільки вказана юридична особа не є підозрюваним, обвинуваченим, юридичною особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, та не є юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, тому слідчий суддя вважає відсутніми підстави накладення арешту з метою забезпечення відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням шкоди. Крім того, як вбачається з заяви про вчинення злочину, рішенням економічного суду м. Мінська від 03.11.2014 було задоволено в повному обсязі позов прокуратури Заводського району м. Мінська в інтересах ВАТ «МАЗ» КХК «БЕЛАВТОМАЗ» та стягнуто з ТОВ «РАНТ» на користь ВАТ «МАЗ» КХК «БЕЛАВТОМАЗ» суму боргу за поставлену автотехніку за договором №2418/158-08-13 та суму пені за прострочку виконання зобов`язання.
Вказана ухвала прокурором в апеляційному порядку не оскаржена та набрала законної сили.
Згідно зі ст. 533 КПК України, вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України.
Право на справедливий судовий розгляд, передбачене статтею 6 Європейської Конвенції з прав людини передбачає повагу до принципу верховенства права. Одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду і встановлені ним факти та обставини носять обов`язковий характер (рішення «Салов проти України» від 06.09.2005). Окрім того, щодо преюдиціальності судових рішень, які набрали законної сили, Верховний Суд України, як найвищий судовий орган у системі судів загальної юрисдикції, неодноразово висловлювався про обов`язковість прийняття судом, що розглядає справу, тих доказів та фактичних даних, які раніше були встановлені судовим рішенням у будь-якій іншій справі, що набрали законної сили.
Отже, в умовах реалізації сторонами конституційного принципу змагальності і свободи в наданні ними суду своїх доказів, слідчим суддею вставлені фактичні дані для висновку про відсутність у справі обставин, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння юридичної особи майном та обумовлювали арешт її майна, оскільки ТОВ «Техноторг -Дон» () не є юридичною особою, стосовно якої здійснюється досудове розслідування,цивільний позов до зазначеного товариства не заявлений , корпоративні права товариства у будь-якому випадку не можуть містити на собі сліди чи відомості вчинення імовірного злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що інкримінується ОСОБА_5 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання ТОВ «Техноторг -Дон» () в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування арешту майна, задовольнити.
Арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.07.2017 на корпоративні права ТОВ «Техноторг -Дон» , юридична адреса: Миколаївська обл., місто Миколаїв, проспект Героїв України, буд. 113/1, шляхом заборонити учасникам (засновникам) розпоряджатися корпоративними правами, проводити загальні збори учасників (засновників) крім того заборонити державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною засновників, зміною керівника (підписанта), вносити зміни, щодо ліквідації та ліквідатора товариства, зміною адреси товариства, та інших можливих дій, які можуть призвести до відчуження, втрати, розтрати вказаного майна, - скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1