Справа № 461/5091/17
Провадження № 1-кс/461/5034/17
У Х В А Л А
16.08.2017 рокуслідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_3 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді, -
в с т а н о в и в :
ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 07.08.2017 року скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Львівської області ОСОБА_4 задоволено повністю.
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді про виправлення описок в ухвалі від 07.08.2017 року, покликаючись на те, що при підготовці друкованого тексту ухвали слідчого судді допущено описку та невірно зазначено форму звернення ОСОБА_3 до прокуратури Львівської області: замість «заява про злочин від 20.07.2017 року» вказано «клопотання від 20.07.2017 року». Крім того вказує на те, що в мотивувальній частині ухвали помилково вказано посилання на ст.220 КПК України.
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічні описки.
Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України ,-
у х в а л и в:
Виправити описки, допущені в ухвалі слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 07.08.2017 року в справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Львівської області ОСОБА_4 ..
В тексті ухвали вважати правильним запис щодо звернення ОСОБА_3 до прокуратури Львівської області у формі заяви «заяви про вчинення злочину від 20.07.2017 року».
В тексті ухвали слідчого судді виключити посилання на норму ст.220 КПК України.

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .