20.12.2016 Справа № 642/8008/16-к;
Провадження 1кс/642/2062/16
Ленінський районний суд м. Харкова
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2016 року
Суд в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
За участю слідчого ОСОБА_3
розглянувши клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
До Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004428 від 16.12.2016 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 186 КК України.

В клопотанні слідчий просить накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду від 16.12.2016 р., а саме грошову купюру НБУ номіналом 100 гривень (ЕЖ6061248).

Як вбачається з матеріалів клопотання, 16.12.2016 до Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 1957 р.н., в якій остання просить прийняти заходи до раніше невідомої дівчини у віці близько 30 років, за фактом того, що остання 16.12.2016 близько 15 год. 10 хв. перебуваючи у приміщенні безкоштовного туалету вокзалу Харків-Пасажирський, розташованого за адресою: м. Харків, майдан Привокзальний, 1, відкрито, без застосування насильства, заволоділа належним їй гаманцем всередині якого знаходились грошові кошти в сумі близько 130 гривень, чим спричинила ОСОБА_4 майнову шкоду. (ЖЄО №20608).

В ході досудового розслідування за описом потерпілої встановлено особу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході проведення огляду місця події від 16.12.2016 у гр. ОСОБА_5 виявлено і вилучено грошову купюру НБУ номіналом 100 гривень (ЕЖ6061248).

Вилучення вказаної грошової купюри обумовлено тим, що дана купюра є предметом скоєння даного кримінального правопорушення.

В клопотанні слідчий посилається на те, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Слідчий вважає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд, вислухавши думку слідчого щодо заявленого клопотання, дослідивши надані матеріали, встановив.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Як вбачається з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вказані вимоги слідчим виконано.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із матеріалів клопотання слідчого вбачається правова підстава для накладання арешту на тимчасово вилучені речі, які були здобуті під час проведення досудового розслідування кримінального правопорушення, а також для подальшого збереження первинного стану вилученого майна, попередження його зникнення, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вказані обставини є достатніми підставами, передбаченими п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, для арешту тимчасово вилученого майна.

Таким чином, клопотання слідчого є законним і обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене і керуючись п. 7 ч. 2 ст. 131, ч.1, 2 ст. 132, п. 1 ч. 2 ст. 167, ч. 10 ст. 170, ч. 2, 5 ст. 171, ч. 2 ст. 173 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду від 16.12.2016 р., а саме на грошову купюру НБУ номіналом 100 гривень (ЕЖ6061248).

Ухвала про арешт майна виконується негайно, слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Слідчий суддя ОСОБА_1