Провадження № 1-кс/470/57/17
Справа № 470/154/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2017 року смт. Березнегувате
Слідчий суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 за участю начальника Березнегуватського відділу Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_2 , секретаря ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Березнегуватського відділення Снігурівського відділу ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_4 про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:
06 березня 2017 року слідчий СВ звернувся до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке погоджено прокурором, у якому зазначив, що 03.03.2017 року до Березнегуватського відділення Снігурівського відділу ГУ НП в Миколаївській області надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що в період з 15 по 25 грудня 2016 року невідомі особи з приміщення складу ПП «Стоколос» керівником якого він є, викрали 80 метрів чотирьох жильного кабелю, авто мийку «Керхер» та 2 нові скати з дисками від вантажного автомобіля «Камаз», чим спричинили йому матеріальну шкоду.
Того ж дня за даним фактом у Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстроване кримінальне провадження № 0000057 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України. 03 березня 2017 року під час додаткового допиту потерпілий ОСОБА_5 додав, що у той же період з приміщення складу ПП «Стоколос» було викрадено перфоратор, комплекти рожкових та накидних ключів, плоскогубці з жовтими ручками. 03 березня 2017 року під час обшуку санкціонованого слідчим суддею за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено чотирьох жильній кабель синього кольору, крім цього, було вилучено предмети не зазначені в ухвалі слідчого судді а саме: штекер до вилученого кабелю, предмет схожий на самопал, шкіряну сумку з накидними та рожковими ключами і інструментами, два автомобільні державні номерні знаки « НОМЕР_1 ». Посилаючись на те, що вилученні речі є тимчасово вилученим майном, які мають значення речового доказу у кримінальному провадженні слідчий СВ просив накласти на них арешт з метою їх подальшого зберігання у камері зберігання речових доказів Березнегуватського відділення Снігурівського ВП ГУ НП в Миколаївській області.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів, згідно ст. 107 КПК України, не здійснювалось, через відсутність відповідного клопотання прокурора.
ОСОБА_5 , як власник майна в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, дослідивши клопотання та матеріали долучені до нього, слідчий суддя доходить наступного.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Суд доходить висновку, що наявні достатні підстави вважати, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки таке вилучене майно, а саме: штекер до кабелю синього кольору, шкіряна сумка з ключами та інструментами на які потерпілий вказує як на майно, що належить йому на праві власності можуть бути предметом вчиненого кримінального правопорушення, так і містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, суд доходить висновку про доцільність задоволення клопотання в частині накладення арешту на штекер до кабелю синього кольору та шкіряну сумку з ключами та інструментами. Разом з тим, слідчий суддя не вбачає належних підстав для накладення арешту на предмет схожий на самопал та автомобільні державні номери « НОМЕР_1 », а тому вважає за необхідне відмовити у задоволенні вказаної частини клопотання.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 107, 170 173, 175, 309 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Березнегуватського відділення Снігурівського відділу ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000057 від 03.03.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на штекер від кабелю синього кольору, шкіряну сумку з ключами та інструментами.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Миколаївської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1