печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 серпня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 м. Києва юриста 2 класу ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Прокурор Київської місцевої прокуратури №6 м. Києва юрист 2 класу ОСОБА_3 розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006970 від 24.10.2016 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно.
Вислухавши прокурора ОСОБА_3 , який підтримав клопотання, вивчивши додані до клопотання матеріали, слід дійти переконання про необхідність здійснення визначених слідчим заходів з наступних підстав.
що невстановлена особа, шахрайським шляхом з використанням підроблених документів заволоділа квартирою АДРЕСА_1 .
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи з використанням підробленого документу, а саме: договору дарування квартири укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 датованих 26.05.2010 роком посвідченим приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 та зареєстрованим в реєстрі за №452 зареєстрували право власності на зазначену вище квартиру. Відповідно до відповіді Київського державного нотаріального архіву №47/01-21 від 12.01.2017 встановлено, що за реєстровим номером №452 посвідчено довіреність а не договір дарування.
Також, відповідно до відповіді Київського державного нотаріального архіву №47/01-21 від 12.01.2017 взагалі відсутній запис про посвідчення будь-якого договору дарування квартири і взагалі в травні не посвідчувався жодний правочин, де б сторонами виступали ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Таким чином, згідно ст. 52 Закону України «Про нотаріат» запис в реєстрі є доказом вчинення нотаріальної дії.
Враховуючи викладене вище, квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000) є предметом кримінального правопорушення в розумінні ст. 98 КПК України.
З метою, недопущення його подальшого відчуження та забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисника, представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням із прокурором.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000), яка належить ОСОБА_7 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), що підтверджується довідкою №93244478 від 31.07.201.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1