Справа № 646/8387/16-к
№ провадження 1-кс/646/3671/2016
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.08.2016 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 01.08.2016 року,

ВСТАНОВИВ:

02.08.2016 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова зі скаргою в якій посилається на те, що ним 01.08.2016 року подано заяву відповідно до ст. 214 КПК України про злочин, передбачений ч.1 ст. 365 КК України, скоєний слідчим СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , однак відомості до ЄРДР внесені не були.

У скарзі просить розглянути скаргу та зобов`язати компетентних осіб прокуратури Харківської області відповідно до вимог ст. 214 КПК України, внести дані за його заявою від 01.08.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судовому засіданні заявник підтримав вимоги скарги та просив її задовольнити.

Прокурор у призначене судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд скарги за його відсутністю, проти задоволення скарги заперечував.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на вищезазначені положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядкуст. 303 КПК України, а також те що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином і з урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності прокурора та на підставі наданих сторонами доказів.

Вислухавши заявника, дослідивши матеріали скарги приходжу до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 01.08.2016 року до прокуратури Харківської області звернувся ОСОБА_5 з заявою про кримінальне правопорушення, скоєне за його думкою, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 365 КК України слідчим СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 .

Злочин, на думку скаржника, полягає у тому, що слідчим не взято до уваги доказі надані їм під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002634 від 08.10.2014 року, № 0002975 від 18.11.2014 року, № 0003294 від 17.12.2014 року, яке здійснює слідчий СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , наміри останнього провести якісь в майбутньому експертизи, які на думку заявника є зайвими, та не пред`явлення підозри ОСОБА_6 .

Статтею 365 КК України передбачено відповідальність за злочин який полягає у перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо вони заподіяли істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

З об`єктивної сторони злочин може вчинятися у формі; 1) перевищення влади або 2) перевищення службових повноважень, які завдали істотної шкоди.

Злочинний характер дій службової особи при перевищенні влади або службових повноважень виражається у тому, що службова особа вчиняє те чи інше діяння по службі, яке не входить до її компетенції. Саме у цьому полягає принципова відмінність цього злочину від зловживання владою або службовими повноваженнями, при якому службова особа в межах її повноважень, визначених законом, використовує їх всупереч інтересам служби. На відміну від загального складу зловживання владою або службовим становищем (ст. 364) перевищення влади або службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності. Його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення службовою особою дії.

Перевищення влади проявляється в діях службової особи, яка маючи владні повноваження стосовно підлеглих або більш широкого кола осіб, під час виконання своїх владних чи організаційно-розпорядчих функцій виходять за межі цих повноважень.

Перевищення службових повноважень - це дії службової особи, яка не має владних функцій і виходить під час виконання своїх адміністративно-господарських функцій за межі своїх повноважень, або дії службової особи, яка має владні повноваження, але у конкретному випадку перевищує не їх, а інші свої повноваження, або перевищує свої владні повноваження стосовно осіб, які не входять до числа підлеглих.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину є заподіяння істотної шкоди.

Суб`єктом перевищення влади або службових повноважень може бути лише службова особа.

З суб`єктивної сторони розглядуваний злочин характеризується умисною формою вини. Ставлення ж суб`єкта до наслідків може бути як умисним, так і необережним. Службова особа за будь-якої форми перевищення влади чи службових повноважень усвідомлює, що дїї, які вона вчинює, виходять за межі наданих їй законом владних чи інших службових повноважень, і бажає їх вчинити. При цьому винна особа передбачає настання істотної шкоди (ч. 1 ст. 365), наслідки застосування насильства, факт застосування зброї і т.п. (ч. 2 ст. 365) або настання тяжких наслідків (ч. З ст. 365) і бажає (прямий умисел) чи свідомо допускає (непрямий умисел) їх настання або передбачає лише можливість настання зазначених наслідків і легковажно розраховує на їх відведення або не передбачає можливості їх настання, хоч повинна була і могла їх передбачити (відповідно, злочинна самовпевненість і недбалість стосовно наслідків і змішана форма вини загалом стосовно перевищення влади або службових повноважень).

Згідно ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Статтею 11 КК України надано визначення злочину як передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Таким чином, системний аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинні вноситись ті заяви та повідомлення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення. Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність.

В той же час, із заяви ОСОБА_3 не вбачається відомостей ( відповідно до ч.5 ст.214 КПК України), що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення скоєний слідчим СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень за обставин, викладених у заяві. Доводи заяви та скарги є по суті незгодою з процесуальною діяльністю слідчого СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 під час здійснення досудового розслідування, яка може бути оскаржена відповідно до ст. 303 КПК України. Крім того, заявник не позбавлений права відповідно до статті 77 КК України звернутися з заявою про відвід слідчого під час досудового розслідування, яке здійснює слідчий СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 .

Оскільки у заяві не містяться відомості про конкретні фактичні обставини, як б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, вимоги скарги про зобов`язання компетентних осіб прокуратури Харківської області відповідно до вимог ст. 214 КПК України, внести дані за його заявою від 01.08.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування не підлягають задоволенню.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 01 серпня 2016 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст складено та проголошено 15.08.2016 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1