Справа №705/4993/16-к
1-кс/705/901/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 серпня 2016 року Уманський міськрайонним суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умані скаргу ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 на протиправну бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Скаржники звернулися до суду з скаргою на протиправну бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у якій зазначили про те, що із Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області було отримано лист від 12.07.2016 року за підписом начальника ОСОБА_15 про прийняте рішення щодо списання матеріалів перевірки за поданою ними заяви про вчинення кримінального правопорушення, до справи мотивованим висновком у відповідності до ЗУ «Про звернення громадян», висновок від 25.06.2016 року № 3553.

З таким рішенням вони не згодні, оскільки це рішення є незаконним, необґрунтованим та безпідставним, прийнятим з грубим порушенням вимог чинного законодавства, що грубо порушує їх права, свободи і законні інтереси.

У цьому листі викладено завідомо неправдиву інформацію, а саме вказано, що «висновок від 25.06.2016 року № 3553, про що Вам було направлено письмову повідомлення поштою кожного заявника, зазначеного в колективній заяві». Оскільки будь-якого висновку від будь-якої дати та номером вони не отримували. Це також підтверджується викладеним змістом вказаного листа, у якому не наводяться жодного доказу про отримання будь-якого повідомлення в у який спосіб кожним заявником, що вказує на необґрунтованість прийняття рішення відповідальною особою про невнесення відомостйе про вчинення злочину до ЄРДР.

Так, подана ними колективна заява про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_16 відносно них шляхом шахрайського обману та протидія здійсненню ними господарської діяльності шляхом пошкодження водопроводу, електропостачання, зняття охорони, пошкодження скла тимчасових споруд, які розміщені в торгівельній зоні «Квітковий ринок» по вул. Незалежності, 2а в м. Умань де вони здійснюють торгівлю квітами, зареєстрована в Уманському ВП ГУНП в Черкаській області 05.07.2016 року за № 49/кол.-29 і невнесена до ЄРДР, як це передбачено ст. 214 КПК України, що складає протиправну бездіяльність слідчого, прокурора.

У вищевказаному листі Уманського ВП ГУНП в Черкаській області від 12.07.2016 року, як на підставу невнесення відомостей до ЄРДР є помилкове посилання на: «у відповідності до вимог Інструкції «Про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події», затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, затвердженого в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943».

Цей порядок не поширює свою дію на вимоги КПК України і не є регуляторним актом щодо правовідносин між заявником і органом досудового розслідування, а є обліковим, статистичним виміром надходження заяв і повідомлено про події. Тому такі посилання є протизаконними та порушують права, свободи і законні інтереси громадян, завдання кримінального провадження, що є захистом від протиправних посягань.

Дуже дивним є посилання Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, як на підставу невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР на норми ГК, ПК, ЦК України щодо цивільних належних правовідносин між суб`єктами господарювання.

Так, у листі зазначено: «проведеною перевіркою було встановлено, що відповідно до укладеного 23.07.2014 року договору дарування тимчасових споруд, зареєстрованого в реєстрі за № 2233 та завіреного нотаріально в установленому порядку, власником тимчасової споруди, загальною площею 320,76 кв.м, розташованої в торгівельній зоні «Квитковий ринок» на прилеглій до міського будинку культури території м. Умань є ОСОБА_16 ».

Проте, договір дарування тимчасових споруд від 23.07.2014 року оформлений між ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , який посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області ОСОБА_19 підлягає критичній оцінці. При цьому, виходячи із п. 7 вказаного договору вбачається, що дарувальник довів до відома обдарованого, а обдарований взяв до уваги той факт, що земельна ділянка, на якій розташовані вищевказані тимчасові споруди, не перебувають у приватній власності або у користуванні дарувальника.

ОСОБА_17 дарувальник, не передав ОСОБА_16 обдарованому, майно (тимчасові споруди) розташовані в торговій зоні «Квітковий ринок» у спосіб, визначений ч. 4 ст. 722 ЦК України, а тому ОСОБА_16 не прийняв тимчасові споруди, як то передбачено вказаним законом, тому у нього не виникло будь-яких прав на вказані вище тимчасові споруди, а отже ОСОБА_16 не є власником тимчасових споруд. Тимчасові споруди не зареєстровані у Державному реєстрі речових прав, тому Уманська поліція неправдиво вказує, що власником цих споруд є ОСОБА_16 .

Також відсутні будь-які договори оренди нежитлового приміщення між ними та ОСОБА_16 , тому посилання на такий договір є абсурдом. У відповідності до вимог чинного законодавства тимчасові споруди не є нерухомим майном; земельна ділянка, на якій розташовані тимчасові споруди надана ОСОБА_16 на умовах особистого строкового платного сервітуту, який не передбачає передачі в оренду, тому будь-якого договору оренди нежитлового приміщення щодо тимчасових споруд не може бути.

З приводу посилання на Податковий кодекс України, зазначають, що ОСОБА_16 зареєстрований за видом діяльності 68.20 надання в оренду і експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. Йому видано свідоцтво платника про обрання спрощеної системи оподаткування.

Вважають, що ФОП ОСОБА_16 здає в оренду та отримує грошові кошти за тимчасову споруду, розміщену в торговій зоні «Квітковий ринок» по вул. Незалежності, 2а в м. Умань, перебуваючи на спрощеній системі оподаткування на єдиному податку 5 % третя група за видом діяльності об`єкт, що перевищує площу 300 кв.м в грубе порушення чинного законодавства.

На їх думку, вказання у листі обставини, що коштів за оренду приміщень ОСОБА_16 не брав є умисною брехнею, що також потребує відповідної перевірки. У відповіді поліції нічого не вказано про відключення їх від енергопостачання та водопостачання, що також вказує про тісний зв`язок поліціянтів із ОСОБА_16 .

Просять суд визнати дії слідчого, прокурора по невнесенню відомостей про вчинення кримінального правопорушення за колективною заявою підприємців про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_16 проти них, що здійснюють господарську діяльність в торговій зоні «Квітковий ринок».

Скасувати рішення про списання матеріалів перевірки до справи мотивованим висновком у відповідності до Закону України «Про звернення громадян».

Зобов`язати слідчого, прокурора внести відомості про вчинення кримінального правопорушення за їх заявою до єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Скаржники в судовому засіданні підтримали факти, викладені у скарзі та просять суд її задоволити.

Начальник СВ Уманського ВП ГУНП в Черкаській області в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, пояснив, що після надходження звернення скаржників, було проведено усі необхідні слідчі дії та перевірки, про результат яких скаржників було повідомлено та їм рекомендовано звернутися до суду з позовом, оскільки між ними та ОСОБА_16 виникли цивільно-правові відносини. При перевірці не було направлено даних до єдиного реєстру через відсутність кримінального правопорушення. Просить суд відмовити у задоволенні скарги.

Прокурор в судовому засіданні вважає, що скарга не підлягає до задоволення, оскільки будь-яких підстав для внесення даних до ЄРДР не було, про що скаржники були належним чином повідомлені.

Суд, вислухавши думку скаржників, слідчого, прокурора, вивчивши письмові матеріали скарги та висновку по зверненню колективу підприємців, вважає, що скарга не підлягає до задоволення.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора визначений главою 26 Кримінального процесуального кодексу України параграф 1, ст. 303308.

Пунктом 1 частини 1 ст. 303 КПК України передбачено, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, може бути оскаржена заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно зі скаргою скаржники звернулися до Уманської місцевої прокуратури із заявою по факту того, що ОСОБА_16 висиляє їх із торгової зони «Ринок квітковий», оскільки має намір на цьому місці проводити іншу діяльність.

Згідно висновку від 13.08.2016 року інспектора Уманського ВП ГУНП України в Черкаській області ОСОБА_20 , погодженого начальником Уманського ВП ГУНП України в Черкаській області ОСОБА_21 , було встановлено, що 08.08.2016 року з Уманської місцевої прокуратури до Уманського ВП ГУНП в Черкаській області на доопрацювання надійшли матеріали перевірки по вищевказаній заяві від колективу підприємців, здійснюючих торгівельну діяльність на території «Ринку квітковий», розташованого по вул. Незалежності, 2а в м. Умані.

Зазначене звернення було зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за № 6036 від 17.06.2016 року, було проведено перевірку в ході якої не виявлено ознак кримінального правопорушення, а тому і було відмовлено у реєстрації до ЄРДР їх заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 69 від 17.08.2012. Згідно з пп. 4, 5 п. 2.1 цього Положення до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України. Злочином є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склад злочину це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб, наслідки та інші обставини вчинення), яка вказує на ознаки якого-небудь кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України. Якщо в заявах чи повідомленнях таких відомостей немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Подана скаржниками заява за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки перевірка по цьому питанню проводилася у відповідності до ЗУ «Про звернення громадян» під час якої було встановлено, що між скаржниками та ОСОБА_16 виникли цивільно-правові відносини, і вони можуть звернутися до суду з позовними вимогами щодо стягнення моральної та матеріальної шкоди, а тому відомості про нібито скоєння кримінального правопорушення ОСОБА_16 не підлягають внесенню до ЄРДР.
Статтями 303, 307 КПК України не передбачено повноважень слідчого судді розглядати і вирішувати питання про невідповідність слідчого, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні, займаній посаді і постановляти з цього питання окрему ухвалу.

Також у скарзі не було визначено чиї саме дії вони оскаржують прокурора чи слідчого, що скаржники не змогли уточнити і під час судового слідства в ході розгляду скарги.

Отже, слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд, і в межах своїх повноважень, перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням наведеного вище, дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 307, 376 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 на протиправну бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1