Справа № 482/70/16-к
У Х В А Л А
24 червня 2016 року м. Нова Одеса

Новоодеський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Одеса письмову заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді в межах кримінального провадження зареєстрованого в ЄРДР № 0000345 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

з учасниками судового провадження: прокурора ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 та її представника ОСОБА_7 і захисника ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
Під час розгляду кримінального провадження по суті захисник обвинуваченого ОСОБА_3 надав через канцелярію суду письмову заяву, в якій просить про відвід головуючого у цьому провадженні судді ОСОБА_8 .

Обґрунтовує свою заяву тим, що під час судового засідання 26 травня 2016 р. під головуванням судді ОСОБА_8 було продовжено термін тримання під вартою обвинуваченого за клопотанням прокурора.

Вказав, що прокурор надавши таке клопотання у порушення частин 2, 3 ст. 184 КПК України не долучив до нього докази, якими обґрунтовується необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу. За такого, головуюча у справі мала би відмовити прокурору у задоволенні такого клопотання та за власною ініціативою відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України поставити перед учасниками процесу питання про доцільність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того вказав, що задовольняючи клопотання прокурора в своїй ухвалі суд обґрунтував наявність ризику, передбаченого п. 1 ст. 177 КПК України, а саме вважає, що обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватись від суду і при цьому послався на покази свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які суду повідомили, що ніби то обвинувачений зник з місця пригоди. Зазначив, що таке посилання суду на покази свідків є хибним, оскільки ті такого факту не підтвердили, а лише пояснили, що не бачили обвинуваченого на місці пригоди.

Стверджує, що такі об`єктивні обставини викликають сумнів в упередженості головуючої у справі, оскільки дають йому право вважати, що вона в односторонньому порядку і лише з обвинувальним ухилом розглядає це провадження, а за такого відповідно до ст. 75 КПК України не має брати участь у цій справі.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 свою заяву підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор, потерпіла та її представник просили відмовити адвокату ОСОБА_3 в задоволенні його клопотання мотивуючи тим, що запобіжний захід продовжено обвинуваченому відповідно до вимог КПК України, а своїми заявами про відвід судді адвокат намагається затягнути розгляд справи з метою змінити підзахисному запобіжний захід на більш м`який.

Суддя ОСОБА_8 до судового засідання не з`явилася, письмових пояснень з приводу заявленого відводу не надала.

Обвинувачений ОСОБА_4 не був доставлений конвоєм до зали судового засідання у зв`язку з поломкою спец автомобіля.

Суд заслухавши думку учасників процесу дійшов висновку про безпідставність заявленого відводу виходячи з наступного.

Судом встановлено, що дана кримінальна справа перебуває у провадженні головуючої судді ОСОБА_8 з 22 січня 2016 р.
Суд ухвалою визначив обсяг та порядок дослідження доказів, а саме, вирішив допитати свідків, потерпілих, дослідити письмові докази, що будуть надані сторонами та допитати обвинуваченого.
На час заявлення відводу судді ОСОБА_8 суд допитав свідків та потерпілих і повинен перейти до дослідження письмових доказів та допиту обвинуваченого.
Обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні викладені в статті 75 КПК України. Так, пунктом 4 частини 1 цієї статті, на який посилається адвокат визначено, що, зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Приводом та підставою для заявлення адвокатом відводу судді з цих обставин у кримінальному провадженні став факт задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки той у порушення частин 2, 3 ст. 184 КПК України до спірного клопотання не надав копії документів, що обґрунтовують його вимоги та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК.
Ухвала суду про продовження обвинуваченому запобіжного заходу оскарженню не підлягає.
Заявляючи відвід судді з приводу задоволення клопотання щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою адвокат підзахисного ОСОБА_3 у такий спосіб намагається оскаржити ухвалу суду від 26 травня 2016 р. даючи оцінку діям головуючої у справі при прийнятті цього процесуального рішення.
Суд, розглядаючи заяву про відвід судді не вповноважений надавати оцінку законності прийняття того чи іншого рішення судом. Заперечення щодо законності прийняття таких рішень можуть бути викладені, зокрема, захисником у апеляційній скарзі на рішення суду при вирішенні справи по суті.
Отже, оцінка учасників процесу процесуальних дій і рішень суду з точки зору їх відповідності КПК України, зокрема розгляду клопотань щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу не може розглядатися як обставина, що викликає сумнів в упередженості судді.
З огляду на наведене заява про відвід судді ОСОБА_8 не підлягає задоволенню через відсутність на то законних підстав.
Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні письмової заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючому у кримінальному провадженні судді ОСОБА_8 відмовити, як заявлене безпідставно.

У хвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий