Справа №№643/9710/16-к, 1-кс/643/1473/16
У Х В А Л А
Іменем України
08 серпня 2016 року м. Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Московського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000070, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, ч.4 ст.190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах, ч.1 ст.358, тобто підроблення офіційного документу, ч.4 ст.358 КК України, тобто використання завідомо підробленого документа.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невідомі особи заволодівали нерухомістю померлих громадян у яких відсутні близькі родичі. Після смерті громадян, надаючи приватним нотаріусам підроблені паспорти померлих та інші, в тому числі підроблені документи, укладали договори купівлі-продажу квартир померлих громадян.

Так, 16.01.2015 у квартирі АДРЕСА_1 , померла ОСОБА_4 (у віці 72 років), яка була власником вказаної квартири на підставі свідоцтва про право власності від 22.07.2004.

Встановлено, що за договором купівлі-продажу від 11.02.2015, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 під реєстровим №234, ОСОБА_4 , від імені якої діяла ОСОБА_6 на підставі довіреності, посвідченої 17.05.2014 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7 за реєстровим №649, начебто продала вказану квартиру ОСОБА_8 .

У цей же день, за договором купівлі-продажу від 11.02.2015, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9 під реєстровим №101, ОСОБА_8 продав вказану квартиру ОСОБА_10 .

При цьому, наявність довіреності від 17.05.2014, не змінює правових наслідків смерті ОСОБА_4 , оскільки в силу п.6 ч.1 ст.248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі смерті особи, яка видала довіреність.

В обґрунтування клопотання, орган досудового розслідування вважає, що є підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, розпоряджатися та користуватися нею, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також те, що необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законним володільцям.
Прокурор звернувся з клопотанням, в якому просить про арешт майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 .

Розглянувши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню, з таких підстав.
Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1)збереження речових доказів;
2)спеціальної конфіскації;
3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі викладеного, керуючись ст.173 КПК України,
У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_10 шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, розпоряджатися та користуватися нею.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя

08.08.2016