19.11.2015 Справа № 756/1670/15-к
№ 1-кп/756/888/15
№ 756/1670/15-к
У Х В А Л А
про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи
19 листопада 2015 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря - ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Носівка Чернігівської області, громадянина України, не одруженого, працюючого, з середньою технічною освітою, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
що обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 125, ч.2 ст. 125 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,
потерпілих - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_3 висунуто обвинувачення в тому, що він 13.08.2013 р. близько 10 години на загальному коридорі одинадцятого поверху будинку АДРЕСА_2 своїми умисними діями, що виразились в умисному спричиненні легких тілесних ушкоджень сусіду - потерпілому ОСОБА_8 , а потім 23.07.2014 року близько 11 год. 20 хв. в тому ж коридорі своїми умисними діями, що виразились в умисному спричиненні легких тілесних ушкоджень сусідці - потерпілій ОСОБА_7 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України, з обтяжуючою обставиною у вигляді повторності.
Крім того, відповідно до обвинувального акту ОСОБА_3 висунуто обвинувачення і в тому, що він 27.11.2014 року близько 7 год. 55 хв. перебуваючи в ліфті у вказаному будинку разом із сусідкою потерпілою ОСОБА_7 , умисно наніс їй в обличчя в область перенісся один удар кулаком правої руки, декілька ударів в область підборіддя, чим спричинив ОСОБА_7 садна на спинці носу, на шкірі верхньої губи та крововилив на слизовій оболонці верхньої губи і перелом кісток носа, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, вчинивши тим самим кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 125 КК України.
У ході судового розгляду після дослідження доказів, наданих сторонами кримінального провадження, захисник ОСОБА_5 заявив клопотання, виклавши його письмово, про призначення комісійної судово-медичної експертизи за ухвалою суду, проведення якої просить доручити комісії експертів КГБ СМЕ, поставивши на вирішення комісії експертів одне питання: яке тілесне ушкодження було заподіяно ОСОБА_7 27.11.2014 року?
Своє клопотання захисник обгрунтовує тим, що в матеріалах кримінального провадження є два різних висновки судово-медичних експертиз щодо одного і того ж епізоду 27.11.2014 року.
Так, відповідно до висновку СМЕ № 2258/е від 19.01.2015 р. потерпілій ОСОБА_7 27.11.2014 року були заподіяні легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.
Відповідно ж до висновку СМЕ № 3291 від 04.12.2014 року потерпілій ОСОБА_7 27.11.2014 року були заподіяні легкі тілесні ушкодження без короткочасного розладу здоров`я.
При цьому обвинувальний акт складено без врахування висновків СМЕ № 3291 від 04.12.2014 року.
Захисник, крім того, зазначив у клопотанні, що на стадії досудового розслідування слідчий ОСОБА_9 безпідставно відмовив у призначенні комісійної СМЕ, хоча в нього були всі підстави, передбачені ст. 242 КПК України, для призначення саме комісійної експертизи. Посилаючись на ст. 332 КПК України, захисник просить суд під час судового розгляду своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертною установою з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду кримінального провадження, а також для з`ясування всіх обставин справи та збирання всіх необхідних доказів, у тому числі і тих, які можуть вказувати на невинуватість у вчиненні даного кримінального правопорушення.
Обвинувачений клопотання свого захисника підтримав, просить його задовольнити.
Прокурор та потерпіла ОСОБА_7 вважають клопотання безпідставним та просять відхилити його.
Потерпілий ОСОБА_6 в судове засідання 19.11.2015 р. не з`явився з причин перебування на санаторному лікуванні, про що надав суду відповідну заяву та підтвердження до неї.
Вислухавши сторони кримінального провадження, вивчивши досліджені докази, надані сторонами, заявлене захисником клопотання, суд дійшов до висновку про те, що клопотання слід відхилити виходячи із наступного.
Дійсно відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Тобто проведення експертизи за ухвалою суду є правом суду, а не його обов`язком.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.
У даному ж випадку захисник, клопоче про призначення комісійної експертизи ухвалою суду не заявляючи спочатку клопотання про допит експертів щодо наданих кожним із них висновків, які находяться в суперечності між собою.
Крім того, захисник не переконав суд у тому, що він дійсно до завершення досудового розслідування звертався з клопотанням до слідчого Богайчука про призначення комісійної судово-медичної експертизи, та що той дійсно у задоволенні такого клопотання відмовив, оскільки захисник не надав суду ні копії свого клопотання, яке він заявляв на стадії досудового розслідування щодо призначення комісійної СМЕ, ні постанови слідчого, винесеної у порядку ст. 220 КПК України, про відмову у задоволенні клопотання захисника. Якщо ж слідчий проігнорував вимоги ст. 220 КПК та не виніс постанову за результатами заявленого захисником клопотання, то захисник мав оскаржити бездіяльність слідчого Богайчука до слідчого судді у порядку п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України. Однак, як пояснив захисник у ході обговорення заявленого ним клопотання, жодної дії, бездіяльності чи рішення слідчого він не оскаржував.
Відмовляючи у задоволенні клопотання захисника суд виходить і із того, що відповідно до ч. 2 ст. 243 КПК України сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової, про що захисник замовчав у своєму клопотанні і не назвав жодної перешкоди для реалізації саме ним та його підзахисним передбаченого законом права для збирання доказів у тому числі і тих, які можуть вказувати на невинуватість ОСОБА_3 у вчиненні ним інкримінованих йому кримінальних правопорушень.
Експерт може бути залучений і слідчим суддею за клопотанням сторони захисту на стадії досудового розслідування у випадках та в порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
?Відповідно до ч.1 ст. 244 КПК України у разі відмови слідчого в задоволенні клопотання сторони захисту про залучення експерта особа, що заявила відповідне клопотання, має право звернутися з клопотанням про залучення експерта до слідчого судді, виклавши його відповідно до вимог ч. 2 ст. 244 КПК України та додавши до клопотання копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання та копії документів, які підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту. За результатами розгляду клопотання захисту слідчий суддя мав право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, що звернулася з клопотанням, доведе всі обставини, перелічені в ч. 6 ст. 244 КПК України.
У даному випадку і під час звернення з клопотанням про призначення експертизи на підставі ухвали суду під час судового розгляду захисник мав би їх довести, проте в своєму клопотанні він їх навіть не навів.
Однією із засад кримінального провадження, передбачених ст. 22 КПК України є змагальність сторін і свобода в поданні ними суду свої доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Зазначеною нормою передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.
Наразі суд виконує функцію судового розгляду кримінального провадження, проте захисник, не вичерпавши під час досудового розслідування всі надані йому процесуальні права та можливості для якісного та своєчасного збирання доказів на захист свого підзахисного, заявивши необґрунтоване клопотання про призначення експертизи за ухвалою суду з метою збирання доказів під час судового розгляду, фактично намагається покласти на суд той обсяг роботи, який своєчасно та належно мав виконати він сам.
Ураховуючи викладене, керуючись ст.ст. 242-244, 22 КПК України, суд
Клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення комісійної судово-медичної експертизи за ухвалою суду залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1