Справа № 428/724/15-к
Провадження № 11кп/782/254/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 листопада 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Луганської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі: ОСОБА_4 ,

за участі прокурора: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Сєвєрдонецьку апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 07 жовтня 2015 року, якою його заява про перегляд судового рішення, а саме ухвали слідчого судді Сєвєродонецького міського суду від 24 квітня 2013 року залишена без задоволення,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 07 жовтня 2015 року заява ОСОБА_6 про перегляд судового рішення, а саме ухвали слідчого судді Сєвєродонецького міського суду від 24 квітня 2013 року за нововиявленими обставинами залишена без задоволення.

Своє рішення суд першої інстанції обґрунтував тим, що відомості, які заявник надав, як нововиявлені обставини, не є такими.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить визнати рішення суду, таким, яке ухвалено протизаконно та в невстановлений законом спосіб, скасувати рішення суду та призначити новий розгляд заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами у суді першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог, ОСОБА_6 в апеляційній скарзі зазначив, що Сєвєродонецьким міським судом допущено низку порушень кримінального процесуального закону при розгляді його скарги. Так, отримавши 06 липня 2015 року матеріали справи з Апеляційного суду Луганської області, рішення про відкриття провадження суддею Сєвєродонецького міського суду прийнято лише 30 липня 2015 року. На його думку було допущено порушення правил розподілу справи, що потягло незаконність визначення судді ОСОБА_7 для даного судового розгляду. Крім того, неналежним чином вручено повідомлення про виклик заявника у судове засідання, в матеріалах справи відсутня ухвала про відкладення судового засідання від 12 серпня 2015 року. Також апелянт вважає, що участь прокурора ОСОБА_5 в судовому засіданні не підтверджена відповідним рішенням суду чи довіреністю. Про неповноту судового розгляду свідчить те, що суд розглянув його заяву без дослідження матеріалів кримінального провадження. Вважає на те, що хоча і перелік нововиявлених обставин і є вичерпним, однак сформульовані вони доволі гнучко. Його заява розглянута понад строки, встановлені кримінальним процесуальним законом. Крім того, на його думку при винесенні ухвали було порушено таємницю нарадчої кімнати. Суддя ОСОБА_7 видалившись до нарадчої кімнати, покинула будівлю суду.

Вислухавши доповідь судді, думку прокурора про законність ухвали слідчого судді, перевіривши та дослідивши доводи апеляційної скарги, провівши судові дебати, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду відповідає вимогам закону та не підлягає зміні чи скасуванню з наступних підстав.
Апеляційні вимоги щодо тяганини при розгляді справи та незаконного її розподілу, є безпідставними з огляду на те, що матеріали кримінального провадження надійшли до Сєвєродонецького міського суду з Апеляційного суду Луганської області 15 липня 2015 року, що підтверджується номером вхідної кореспонденції (а.с.90) та в цей же день були передані для продовження розгляду по суті судді ОСОБА_8 відповідно до протоколу розподілу справи у неавтоматичному режимі. (а.с.91) В зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_8 16 липня 2015 року, 24 липня 2015 року відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу, справа була розподілена судді ОСОБА_9 , яка заявила собі самовідвід. 29 липня 2015 року справа була розподілена судді ОСОБА_7 , яка 30 липня 2015 року відкрила провадження за заявою ОСОБА_6 . Хоча, як стверджує заявник, він не отримав своєчасно повідомлення про призначене судове засідання на 12 серпня 2015 року, судовий розгляд було перенесено на 07 жовтня 2015 року, який і було проведено за його участю. Відповідно до вимог ст.108 КПК України, під час судового засідання ведеться журнал судового засідання, в якому зазначаються, в тому числі відомості про ухвали, постановлені судом без виходу до нарадчої кімнати. Крім того, перебіг судового засідання зафіксований технічними засобами та запис мається у матеріалах провадження. Посилання апелянта на відсутність у матеріалах провадження документів та рішень, які підтверджують повноваження участі прокурора у судовому засіданні є такими, які не відповідають вимогам кримінального процесуального закону, так як ч.3 ст.36 КПК України визначено, що участь прокурора в суді є обов`язковою, крім випадків, передбачених цим Кодексом. В зв`язку зі звільнення з органів прокуратури процесуального керівника та слідчого прокуратури, прокурор прокуратури м.Сєвєродонецька за дорученням керівника приймав участь у розгляді заяви ОСОБА_6 . Крім того, апелянт вказує на те, що судом при розгляді його заяви не були досліджені матеріали кримінального провадження, що потягло, на його думку неповноту судового розгляду. Відповідно до повідомлення начальника відділу прокуратури Луганської області, надати матеріали кримінального провадження неможливо, в зв`язку з находженням адміністративної будівлі прокуратури Луганської області, де зберігається вказане провадження, на тимчасово окупованій території. Відсутність цих матеріалів не є підставою для того, щоб не приймати рішення по справі. Стверджуючи про порушення таємниці нарадчої кімнати суддею, та вказуючи на те, що після видалення до нарадчої кімнати суддя залишила будівлю суду, заявником не наведено жодних відомостей на підтвердження цього, в зв`язку з чим ці апеляційні вимоги не можуть бути прийнятими до уваги. Цілком слушним є вказівка заявника на перевищення строків розгляду його заяви, встановлених ч.1 ст. 466 КПК України, однак порушення цих строків не вплинуло на прийняття остаточного рішення по провадженню і не є підставою для його скасування

Нововиявленими обставинами, відповідно до ст. 459 КПК України визнаються:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

2) зловживання слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду під час кримінального провадження;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) визнання Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом;

5) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Відповідно до п.п 4, 5 ч.2 ст. 462 КПК України, у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами зазначаються обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву до суду.

Судом першої інстанції правильно вказано, що основу нововиявлених обставин складають істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається з заявою, на час розгляду справи. Зазначені істотні обставини існували на час розгляду справи по суті, але особа, яка подає заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не знала та не могла знати про наявність цих обставин. Неможливість особи бути обізнаною про існування обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, передбачає як неможливість бути обізнаною з підстав, які не залежать від волевиявлення особи, яка звертається з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, на момент ухвалення рішення, яке потребує перегляду, так і неможливість дізнатись про наявність таких обставин, навіть за наявності бажання та необхідності. Лише у випадку обох чинників, обставини, які стали відомі особі після прийняття рішення по справі, можуть вважатися нововиявленими.

Окремо, потрібно зауважити, що нововиявленими обставинами є лише ті фактичні дані, які в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Тобто, для перегляду рішення за нововиявленими обставинами необхідно, щоб такі обставини впливали на юридичну оцінку фактів, на підставі якої ухвалено оскаржуване рішення.

Як вбачається зі змісту поданої заяви, ОСОБА_6 посилається на те, що речі та документи, які були у нього вилучені при розслідуванні кримінального провадження та не входили до переліку, щодо якого було надано слідчим суддею дозвіл на відшукання, відповідно до ухвали Сєвєродонецького міського суду Луганської області, не використовувались у якості речових доказів.

Нововиявлені обставини у вказаних твердженнях відсутні, оскільки, заявник не наводить будь-яких істотних обставин, які б існували на час розгляду справи по суті, але про які заявник не знав та не міг знати.

Таким чином, обставини, на які посилається ОСОБА_6 є фактичним оскарженням ухвали Сєвєродонецького міського суду від 24 квітня 2015 року та постанови слідчого прокуратури м.Сєвєродонецька від 28 березня 2013 року.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про те, що така заява не відповідає вимогам п.5 ч.2 ст. 462 КПК України, оскільки не містить обґрунтування фактів та істотних обставин, які б могли бути визнані судом нововиявленими обставинами згідно зі ст. 459 КПК України.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 412, 418, 422, 429, 464 КПК України, колегія суддів, -

Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 07 жовтня 2015 року, якою заява ОСОБА_6 про перегляд судового рішення, а саме ухвали слідчого судді Сєвєродонецького міського суду від 24 квітня 2013 року за нововиявленими обставинами залишити без задоволення.

Ухвалу Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 07 жовтня 2015 року, якою заява ОСОБА_6 про перегляд судового рішення, а саме ухвали слідчого судді Сєвєродонецького міського суду від 24 квітня 2013 року за нововиявленими обставинами залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

_________________ ___________________ ____________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3