Справа № 761/6627/15-к
Провадження № 1-кп/761/513/2015
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8
провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0014399 відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Федорівка Білозерського району Херсонської області, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, надійшов до Шевченківського районного суду м. Києва 10 березня 2015 року.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, при цьому зазначив, що ОСОБА_6 є потерпілою особою у даному кримінальному провадженні, під час досудового розслідування він визнавався потерпілим.

Представник потерпілого вважав можливим призначити судовий розгляд.

Захисник та обвинувачений щодо призначення судового розгляду поклалися на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Так, згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
У відповідності з вимогами ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен обов`язково містити відомості, які передбачені п.п.1-9 цієї частини, і, зокрема: анкетні відомості кожного потерпілого, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті /частини статті/ закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Згідно зі ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Як вбачається з обвинувального акта ОСОБА_7 обвинувачується у відкритому викраденні майна, що належить Володимирському собору, поєднаному з погрозою ОСОБА_6 застосування насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я.

Дані реєстру матеріалів досудового розслідування свідчать про те, що ОСОБА_6 допитано під час досудового розслідування як потерпілого, а також містяться відомості про проведення такої процесуальної дії з потерпілим ОСОБА_6 як відкриття матеріалів кримінального провадження.

Проте, як вбачається з обвинувального акта, в ньому зазначено, що потерпілим є Володимирській собор, а його представником є ОСОБА_6 .

Таким чином, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування містять суперечності щодо потерпілої особи у даному кримінальному провадженні.

Крім того, в обвинувального акті відсутній перелік викраденого майна, натомість міститься таблиця з переліком наданих на дослідження предметів із зазначенням їх можливої вартості, що свідчить про невідповідність обвинувального акта вимогам закону, оскільки за положеннями п. «а» ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Такий суттєвий недолік обвинувального акта позбавляє суд призначити судовий розгляд, під час якого передбачено оголошення обвинувального акта та роз`яснення суті обвинувачення, яке в такому викладі (у формі таблиці) обставин вчинення кримінального правопорушення наперед не може бути зрозумілим обвинуваченій особі, що тягне за собою порушення його права на захист.

За таких обставин суд вважає порушення вимог КПК України істотними і такими, що перешкоджають суду призначити судовий розгляд, а тому обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

З огляду на те, що клопотань від учасників судового провадження про зміну чи скасування запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_7 не надходило, враховуючи його особу, вік, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, відсутність будь-яких відомостей щодо незадовільного стану його здоров`я та неможливості подальшого перебування під вартою, розмір майнової шкоди, у завдані якої він обвинувачується, а також відсутність будь-яких доказів, які вказують про наявність міцних соціальних зв`язків останнього, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважати продовженим.

Керуючись ст. 314 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0014399 відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, повернути прокурору Шевченківського району м. Києва.
Запобіжний захід ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою продовжити до 17 квітня 2015 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Судді:

________________ _______________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_1 ОСОБА_3