УХВАЛА

18 лютого 2026 року

м. Київ

справа № 635/2610/25

провадження № 51 - 482 ск 26

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 03 листопада 2025 року, якою повернуто його апеляційну скаргу,

встановив:

Із матеріалів провадження за скаргою вбачається, що ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14 жовтня 2025 року задоволено клопотання прокурора. ОСОБА_4 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 Кримінального кодексу України продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів - до 12 грудня 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Харківський апеляційний суд ухвалою від 03 листопада 2025 року повернув апеляційну скаргу обвинуваченого на вищезазначену ухвалу місцевого суду.

У касаційній скарзі обвинувачений ОСОБА_4 ставить питання про перевірку ухвали апеляційного суду у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу та оскаржуване судове рішення, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У ч. 1 ст. 29 КПК теж регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто згідно з Конституцією України, КПК і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Однак, передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі апеляційних і касаційних скарг) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

При оскарженні судового рішення до апеляційного суду скарга має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову. Це надає суду можливість зрозуміти її зміст, перевірити дотримання особою, яка подає апеляційну скаргу, положень ст. 396 КПК і визначитися щодо прийняття скарги до провадження.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 03 листопада 2025 року повернуто апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 14 жовтня 2025 року, оскільки апеляційна скарга ОСОБА_4 була викладена не українською мовою.

Положеннями ст. 422-1 КПК передбачено особливий порядок апеляційної перевірки ухвал суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлених під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Так, особливість становлять: спрощений порядок подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду; скорочений строк апеляційного оскарження; відсутність стадії відкриття апеляційного провадження; обмежені строки розгляду апеляційної скарги; невідкладність вирішення питання про відновлення порушених прав і свобод заінтересованих осіб.

Тобто, наведеною нормою не визначено можливості залишення без руху апеляційних скарг, поданихна судове рішення, яке стосується продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому отримавши апеляційну скаргу, складену не державною мовою, апеляційний суд правильно повернув таку скаргу особі, яка її подала. Вищевказане узгоджується з висновком, викладеним в постанові об`єднаної палати Кримінального касаційного суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа №521/12324/18, провадження №51-5817 кмо21).

За таких обставин, повертаючи апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Положеннями ч. 1 ст. 379 КПК передбачено порядок виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, а саме: суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Посилання в касаційній скарзі ОСОБА_4 на те, що ухвала суду апеляційної інстанції містить прізвище іншої особи, має характер технічної описки, допущеної апеляційним судом, що може бути усунуто в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 379 КПК.

Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги ОСОБА_4 , а тому у відкритті провадження за його касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Верховний Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 03 листопада 2025 року, якою повернуто його апеляційну скаргу.

Судді:

ОСОБА_5 ОСОБА_2 ОСОБА_3