Справа № 405/2846/25
провадження № 1-кс/405/666/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2026 м. Кропивницький

слідчий суддя Подільського районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000004 від 03.01.2024, про скасування арешту майна,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася в інтересах ОСОБА_4 до суду з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Кропивницького від 17.06.2025 року у кримінальному провадженню № 0000004 від 03.01.2024 року на мобільний пристрій «Samsung Galaxy S24 Ultra» із сім картою в ньому НОМЕР_1 , ноутбук чорного кольору «Lenovo Legion Y540-15IRH», ноутбук чорного кольору «Dell P71G», системний блок в зборі «be quite», системний блок в зборі «Lenovo», з підстав того, що слідчі дії відносно вищевказаних речей проведені повністю, а відтак у застосуванні арешту майна відпала потреба.

Представник власника майна надала до суду заяву, згідно з якою просила розгляд клопотання провести без її участі, клопотання підтримала повністю, просила задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надав заяву, відповідно до якої просить розглядати клопотання без його участі, вказав, що проти клопотання не заперечує.

Оскільки положення ст. 174 КПК України не вказують на обов`язкову участь сторін під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання відповідно до наявних матеріалів, без участі сторін.

Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчий суддя встановив, що слідчим відділом УСБУ в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000004 від 03.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 та ч. 2 ст. 436-2 КК України, відповідно до якого громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , використовуючи власний профіль мессенджера «Telegram» id НОМЕР_2 (обліковий запис - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 )) адмініструє телеграм канал « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ( ІНФОРМАЦІЯ_4 де поширює матеріали з виправдуванням, визнанням правомірною, запереченням збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, визнання правомірною, заперечення тимчасової окупації частини території України, а також глорифікації осіб, які здійснювали збройну агресію Російської Федерації проти України.

09.06.2025 в ході обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено мобільний пристрій «Samsung Galaxy S24 Ultra» із сім картою в ньому НОМЕР_1 , ноутбук чорного кольору «Lenovo Legion Y540-15IRH», ноутбук чорного кольору «Dell P71G», системний блок в зборі «be quite» , системний блок в зборі «Lenovo».

14.05.2025 року ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Кропивницького, в рамках вказаного вище кримінального провадження накладено арешт на

мобільний пристрій «Samsung Galaxy S24 Ultra» із сім картою в ньому НОМЕР_1 , ноутбук чорного кольору «Lenovo Legion Y540-15IRH», ноутбук чорного кольору «Dell P71G», системний блок в зборі «be quite» , системний блок в зборі «Lenovo».

У даному випадку арешт накладено відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 р., де вказувалося на порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007 р.). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A № 98).

При цьому відзначається, що обставини викладені в клопотанні про скасування арешту знайшли своє підтвердження під час його розгляду, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що наданими матеріалами доведено, що відпала потреба в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а тому наявні підстави для скасування арешту, накладеного ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницького від 14.05.2025 року, в рамках кримінального провадження № 0000004 від 03.01.2024.

Враховуючи вищевикладене, клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.174, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Кропивницького від 14.05.2025 року у кримінальному провадженню № 0000004 від 03.01.2024 року (ун. №405/2846/25, провадження №1-кс/405/1263/25) з мобільного пристрою «Samsung Galaxy S24 Ultra» із сім картою в ньому НОМЕР_1 , ноутбука чорного кольору «Lenovo Legion Y540-15IRH», ноутбука чорного кольору «Dell P71G», системного блоку в зборі «be quite» , системний блок в зборі «Lenovo».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6