Провадження № 1-кп/761/3021/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2026 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесенні в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002433 від 17.09.2025 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, на утримані має одну неповнолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України

ВСТАНОВИВ

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва, перебуває кримінальне провадження № 0002433, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.09.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії обов`язків обвинуваченому ОСОБА_4 та клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 , з огляду на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які залишились незмінні та продовжують існувати.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотань прокурора, з огляду на те, що ризики на які посилається прокурор є необґрунтованими та жодним чином не підтверджені. Просив задовольнити подане клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 та змінити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в певний час доби або на особисте зобов`язання, з урахуванням даних про особу ОСОБА_5 , а також його належну процесуальну поведінку.

Крім того, просив задовольнити клопотання про зменшення розміру застави обвинуваченому ОСОБА_4 оскільки обвинувачений має проблеми зі здоров`ям та проходить лікування, у зв`язку з чим несе значні фінансові витрати, просив клопотання задовольнити та зменшити обвинуваченому розмір застави.

Обвинувачені ОСОБА_5 ОСОБА_4 підтримали позицію захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотань про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу, а також заперечував проти клопотання про зменшення розміру застави обвинуваченому ОСОБА_4 , вважав клопотання необґрунтованими.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши наявні у своєму розпорядженні матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України, є тяжкими та особливо тяжким злочинами.

Перелік доказів, зібраних під час досудового розслідування, що наведений у реєстрі матеріалів досудового розслідування свідчить про їх вагомість, більш детальну оцінку цим доказам, суд зможе надати на відповідній стадії судового розгляду, під час вивчення їх змісту та подальшого аналізу.

Міра покарання, призначення якої передбачається обвинуваченим у разі доведення їх винуватості та усвідомлення обвинуваченими цієї обставини, переконливо дає підстави вважати, що продовжують існувати такі ризики неправомірної процесуальної поведінки як: переховування від суду, тобто ризик втечі обвинуваченого, а так само здійснення незаконного впливу на свідків, оскільки суд ще не перейшов до їх безпосереднього допиту.

Також судом, при вирішенні питання можливості зміни запобіжного заходу на більш м`який чи доцільності продовження строку його дії, відповідно до ст. 178 КПК України враховуються наступні дані щодо особи обвинуваченого вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Отже, з`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинувачених, на які посилається прокурор та чи переважають характеризуючи дані щодо особи обвинувачених ці ризики, суд враховує, те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність яких має оцінюватись у сукупності з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваних винуватими у вчиненні інкримінованих діянь.

Так, висунення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 обвинувачення у скоєнні інкримінованих кримінальних правопорушень, фактичні обставини кримінального провадження, міру покарання, яка загрожує їм у разі визнання їх винуватими, у сукупності свідчить про високий ступінь ймовірності втечі обвинувачених у разі застосування до них більш м`якого запобіжного заходу.

Наведені обставини вказують і на високу ймовірність вчинення обвинуваченими незаконного впливу на свідків у цьому провадженні, з метою зміни ними своїх показань, наданих під час досудового розслідування, оскільки у відповідності до ст. 23; ч.4 ст. 95 КПК України, суд сприймає всі докази безпосередньо та може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового розгляду.

Зважаючи на інформацію з реєстру матеріалів досудового розслідування, у суду відсутні підстави вважати, що доводи прокурора про існування достатніх доказів для доведення висунутого обвинувачення є очевидно необґрунтованими та довільними.

Тобто, судом враховано наявність у цьому кримінальному провадженні обставин, які можуть переконати неупередженого спостерігача, що обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 можливо вчинили інкриміновані їм злочини, що за позицією ЄСПЛ в рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» є обґрунтованою підозрою.

Враховуючи наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, стадію судового розгляду, на якій перебуває кримінальне провадження, суд вважає, що на даній стадії судового розгляду саме такий запобіжний захід, як домашній арешт у нічний період доби, зможе забезпечити дотримання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, та запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, що були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а отже, клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід задовольнити частково, продовживши обвинуваченому ОСОБА_5 , строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_7 у період з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби залишати житло за місцем проживання, за винятком необхідності отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту.

Крім того, положення ч. 5 ст. 194 КПК України передбачають, що суд застосовуючи відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки, а саме: прибувати до суду за першою вимогою; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку; утримуватися від спілкування зі свідками та іншим обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, щодо обставин даного кримінального провадження; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, до відповідного територіального органу/підрозділу ДМС України за місцем проживання.

Щодо клопотання захисника про зменшення розміру застави обвинуваченому ОСОБА_4 , слід зазначити наступне.

У відповідності до матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 , ч.3 ст. 307 КК України.

До нього застосовано та діє запобіжний захід у вигляді застави, який становить 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 908 400 грн. як підставу для зменшення розміру застави захисник та обвинувачений вказують на погіршення стану здоров`я обвинуваченого у зв`язку з хворобою, а також у необхідності проведення лікування, що тягне за собою значні витрати, тому розмір визначеної застави є обтяжливим, зауважили про міцність родинних та соціальних зав`язків обвинуваченого.

З аналізу положень глави 18 КПК України вбачається, що під час підготовчого судового засідання та судового розгляду суд не наділений повноваженнями перевіряти ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу на предмет її законності, оскільки вирішення цих питань відноситься до повноважень виключно суду апеляційної інстанції, що прямо передбачено у главі 31 КПК України.

За таких обставин, на думку суду приходить до висновку про обґрунтованість вимог сторони захисту щодо наявності підстав для пом`якшення умов застосовано запобіжного заходу у вигляді застави, шляхом зменшення її розміру до 180 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі в повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Згідно ч. 6 ст. 182 КПК України з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частинами 5, 6 ст. 194 КПК України визначено правові підстави та надано перелік обмежувальних заходів (обов`язків), які покладаються на підозрюваного, обвинуваченого одночасно із застосуванням запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Однією із характерних рис таких обов`язків є їх строковий характер (ч. 7 ст. 194 КПК). Це означає, що обов`язки, покладені на підозрюваного, обвинуваченого у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу, виникають із моменту прийняття відповідного процесуального рішення слідчим суддею, судом (ухвали) або настання певної умови (внесення застави як альтернативного запобіжного заходу). Вони припиняють свою дію після закінчення, зміни або скасування запобіжного заходу, або після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки.

З огляду на наведене, для забезпечення ненастання існуючих ризиків у вигляді переховування від суду та впливу на свідків, щодо обвинуваченого ОСОБА_4 на час судового провадження слід продовжити строк дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України строком на два місця, а саме: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися за межі Київської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку; утримуватися від спілкування зі свідками та іншим обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, щодо обставин даного кримінального провадження; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, до відповідного територіального органу/підрозділу ДМС України за місцем проживання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 194, 201, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_5 та клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу задовольнити частково.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дію запобіжного заходу у виді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_3 , за виключенням необхідності прослідування в укриття цивільного захисту.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку;

-утримуватися від спілкування зі свідками та іншим обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, щодо обставин даного кримінального провадження;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, до відповідного територіального органу/підрозділу ДМС України за місцем проживання;

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_5 .

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до обвинуваченого ОСОБА_5 визначити на два місяці, терміном до 20 червня 2026 року.

Клопотання захисника про зменшення розміру застави обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.

Зменшити ОСОБА_4 розмір застави до 180 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 599 040 грн.

Клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку;

-утримуватися від спілкування зі свідками та іншим обвинуваченим у даному кримінальному провадженні, щодо обставин даного кримінального провадження;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, до відповідного територіального органу/підрозділу ДМС України за місцем проживання.

Строк дії обов`язків визначити на два місяці до 20 червня 2026 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст оголосити 24 квітня 2026 року о 12 годині 10 хвилин.

Головуюча суддя ОСОБА_1