Справа № 161/4180/26
Провадження № 1-кс/161/1569/26
У Х В А Л А

про арешт майна

м. Луцьк 24 лютого 2026 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого 19.02.2026 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема: мобільного телефону марки «Xiaomi» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із сім-картою НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , мобільного телефону марки «Samsung Galaxy A26» з ІМЕІ: НОМЕР_5 .

Клопотання мотивує тим, що у провадженні СУ ГУНП у Волинській областіперебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого внесені 26.03.2025 до ЄРДР за №0000341 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2,3 ст. 307, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 209 КК України.

Під час проведення обшуку 19.02.2026 було вилучене майно, яке постановою слідчого від 20.02.2026 визнано речовими доказами, оскільки воно зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Оскільки вказане майно, на думку слідчого та прокурора, має важливе значення у вказаному кримінальному провадженні, з метою його дослідження органом досудового розслідування, та в зв`язку з тим, що він відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, тому звернулися з даним клопотанням до суду.

В судове засідання прокурор, слідчий, власник майна або ж його представник не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання, водночас, подали суду клопотання про проведення судового засідання за їх відсутності, слідчий та прокурор, кожен зокрема, подане клопотання підтримують повністю, а тому, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, судове засідання проводиться за їх відсутності, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно з ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачається, що вказане у клопотанні майно було вилучено 19.02.2026 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , клопотання скеровано до суду 20.02.2026, що стверджується поштовим конвертом, а тому суд вважає, що строки його подачі слідчим, відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, дотримано.

З матеріалів клопотання також встановлено відомості, які вказують про можливість використання гр. ОСОБА_4 мобільних телефонів у протиправній діяльності, що розслідується в межах даного провадження.

Таким чином, вказані телефони могли зберегти на собі сліди протиправної діяльності, оскільки у них можуть міститися відомості, які потребують дослідження в ході досудового розслідування.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для арешту майна, перелік якого вказаний у клопотанні, оскільки воно має доказове значення у справі, є речовим доказом, є необхідним для подальшого дослідження органами досудового розслідування, що доведено матеріалами кримінального провадження, а тому з метою забезпечення його дослідження та збереження речового доказу, оскільки майно, відповідає критеріям, визначеним ст.98, ч.2 ст.167 КПК України, тому на нього слід накласти арешт, з забороною користування та розпорядження.

На підставі викладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 19.02.2026 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема:

-мобільний телефон марки «Xiaomi» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із сім-картою НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , належний гр. ОСОБА_4 ;

-мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A26» з ІМЕІ: НОМЕР_5 , належний гр. ОСОБА_4 .

Заборонити користуватись та розпоряджатись майном, на яке накладено арешт.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1