Дата документу 26.03.2026 Справа № 334/1706/26
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 334/1706/26 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/301/26 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 303 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2026 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 4 березня 2026 року, якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 28 січня 2026 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

2 березня 2026 року до Дніпровського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 28 січня 2026 року.

В обґрунтування скарги вказував, що 28 січня 2026 року він подав заяву про вчинення кримінального правопорушення щодо умисного пошкодження інженерних мереж багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

26 лютого 2026 року на його адресу надійшов лист за підписом начальника Запорізького РУП, в якому повідомлено про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Просив визнати незаконною бездіяльність уповноважених осіб ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 28 січня 2026 року.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 4 березня 2026 року було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 з мотивів неможливості встановити фактичні дані, які можуть свідчити саме про вчинення кримінального правопорушення, з чим закон безпосередньо пов`язує внесення відомостей до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову, якою зобов`язати уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 28 січня 2026 року.

В обґрунтування скарги вказує, що він подав заяву про злочин до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, в якій повідомив про факти умисного пошкодження інженерної системи будинку за адресою: АДРЕСА_1 (підвальне приміщення), зокрема зазначив, що невстановлені особи здійснювали механічне втручання у пластикові каналізаційні труби шляхом вкручування металевих шурупів, що призвело до їх пошкодження. Вказані дії спричинили матеріальні збитки та створюють ризик аварійної ситуації інженерних комунікацій будинку.

Зазначає, що слідчий суддя, відмовляючи у задоволенні скарги, фактично не встановив ключову обставину, чи виконано органом досудового розслідування обов`язок щодо внесення відомостей до ЄРДР у строки, визначені ст. 214 КПК України.

Вважає, що слідчий суддя фактично здійснив перевірку наявності складу злочину, що виходить за межі предмету розгляду скарги на бездіяльність та порушує вимоги ст.ст. 214 та 303 КПК України.

Крім того вказує, що в поданій заяві про вчинення злочину були зазначені конкретні обставини події, а саме: місце події, спосіб втручання в інженерні комунікації будинку, характер пошкоджень, можливі матеріальні збитки.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу та вказав, що відомості за його заявою до ЄРДР внесені не були, а слідчий суддя під час розгляду скарги вийшов за межі своїх повноважень.

Повідомлений належним чином прокурор до судового засідання апеляційного суду не з`явився, надавши заяву про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 у його відсутність.

Заслухавши доповідь судді, ОСОБА_6 , перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги та провівши судові дебати, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Колегія суддів вважає, що саме такий підхід є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Так, як встановлено із матеріалів скарги, ОСОБА_6 звернувся до начальника ЗРУП ГУНП в Запорізькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив невідкладно внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування (а.с. 2).

Із листа зі ЗРУП ГУНП в Запорізькій області слідує, що підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 не вбачається (а.с. 3).

Надаючи оцінку вказаним доводам в контексті висновків оскаржуваної ухвали, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що зміст заяви ОСОБА_6 про вчинення злочину не визначає наявності елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, з огляду на наступне.

Зі змісту заяви ОСОБА_6 від 28 січня 2026 року випливає, що він просив внести відомості до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 194, 356 КК України.

Так, ч. 1 ст. 194 КК України встановлює кримінальну відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах, а ч. 2 - за те саме діяння, вчинене шляхом підпалу, вибуху чи іншим загальнонебезпечним способом, або заподіяло майнову шкоду в особливо великих розмірах, або спричинило загибель людей чи інші тяжкі наслідки.

Із обставин, які були зазначені ОСОБА_6 в заяви, убачається, що ним було виявлено умисне пошкодження інженерних (каналізаційних) мереж багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, у літній період 2025 року у підвальному приміщенні зазначеного будинку невстановленими особами було здійснено втручання в пластикові каналізаційні труби шляхом вкручування та викручування шурупів безпосередньо в тіло труб. Зазначені дії порушують цілісність каналізаційних мереж, створюють загрозу прориву каналізаційних стоків, затоплення підвалу та квартир, можуть призвести до санітарно-епідеміологічної шкоди, пошкодження майна співвласників та створення небезпеки для здоров`я людей.

Із аналізу вказаної заяви слідує, що ОСОБА_6 зазначаються обставини, які можуть настати у майбутньому, натомість диспозиція статті 194 КК України встановлює кримінальну відповідальність за дії, які вказують на знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяли шкоду у великих розмірах.

При цьому, в аспекті наявності ознак злочину, передбаченого ст. 194 КК України, зокрема, пошкодження чужого майна, про що вказує ОСОБА_6 , то слід зазначити, що пошкодження чужого майна полягає в такому протиправному впливу на предмет, внаслідок якого він частково, не в повному обсязі, втрачає свої споживчі властивості та економічну цінність і при цьому істотно обмежується можливість його використання за призначенням.

Разом з тим, обставини, наведені ОСОБА_6 у заяві не містять жодних відомостей про те, що внаслідок вказаних у заяві дій, настали такі наслідки, які свідчать про заподіяння шкоди будь-кому, а більш того, такої шкоди, яка свідчить про великий розмір.

Крім того, відповідно до ст. 356 КК України, кримінальна відповідальність наступає за самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

З об`єктивної сторони кваліфікуючими ознаками злочину, передбаченого ст. 356 КК України є: самовільне вчинення будь-яких дій; оспорювання правомірності цих дій іншими громадянами або юридичною особою; заподіяння такими діями значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власників.

Отже, однією із кваліфікуючою ознакою злочину, передбаченого ст. 356 КК України є самовільне вчинення особою певних дій.

Разом з цим, вказані ОСОБА_6 обставини в контексті перевірки наявності злочину, передбаченого ст. 356 КК України, не свідчать про самовільне вчинення дій будь-якими особами.

Більш того, із матеріалів скарги випливає, що ОСОБА_6 звертався до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Запорізької міської ради із заявою щодо проведення позапланової перевірки ОСББ «Бородінська-20» на предмет дотримання ДБН про монтажі каналізаційних систем у підвальному приміщенні за адресою: м. Запоріжжя, вул. Петра Сагайдачного, 20.

Із наданої відповіді з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Запорізької міської ради від 16 грудня 2025 року, слідує, що комісією прийнято рішення щодо необґрунтованості проведення Інспекцією позапланової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 14-16).

Крім того, із долученого ОСОБА_6 відеозапису убачається, що він не погоджується із якістю та обсягом виконаних робіт щодо каналізаційних труб, що не свідчить про самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій особами.

Більш того, із доданого відеозапису, в конспекті самоправства, ОСОБА_6 в цілому не оспорюється правомірність виконання вказаних комунальних робіт, а лише оспорюється якість виконаних робіт.

Відтак, колегія суддів вважає, що зазначені в заяві про злочин від 28 січня 2026 року обставини є недостатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР діяння, саме як кримінального правопорушення.

На переконання апеляційного суду, вказані ОСОБА_6 відомості, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв законне і обґрунтоване рішення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 4 березня 2026 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 28 січня 2026 року, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4