Провадження №1-кс/463/1191/26
УХВАЛА

05 березня 2026 року місто Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львів клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2025 року,

у кримінальному провадженні №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про скасування арешту майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2025 року, у кримінальному провадженні №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивує тим, що Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 25.11.2025 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: банківський рахунок, що належить ОСОБА_3 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль» НОМЕР_1 , а також фактично заблоковано всі його рахунки у цьому банку: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . Як вбачається зі змісту вказаної ухвали, арешт накладено на майно, вилучене саме у ОСОБА_3 . Разом з тим, матеріали кримінального провадження не містять жодних доказів, які б свідчили про те, що грошові кошти, розміщені на зазначених банківських рахунках: є предметом або знаряддям кримінального правопорушення; набуті злочинним шляхом; є доходом від вчинення кримінального правопорушення; підлягають спеціальній конфіскації або конфіскації. Крім того, заявнику не повідомлено про підозру, він не є підозрюваним, обвинуваченим чи засудженим у даному кримінальному провадженні, а також не є особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями інших осіб. Грошові кошти, на які накладено арешт, не визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, що свідчить про відсутність необхідності подальшого застосування такого заходу забезпечення. Для підтвердження законного походження коштів додає відповідні документи про: отриману заробітну плату; доходи від продажу ОВДП; доходи від здачі власниx земельних ділянок в оренду

Заявник в судове засідання не з`явився, просив проводити судове засідання у його відсутності.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились. Слідчим до судового засідання подано заяву, відповідно до якої в задоволення клопотання про скасування арешту на майно просить відмовити. В заяві зазначає, що із клопотання ОСОБА_3 та долучених до клопотання додатків підтвердити або спростувати легітимність отриманих грошових коштів не представилось можливим у зв`язку із відсутністю виписки по банківському рахунку або чеку що підтверджує отримання грошових коштів, а також відсутністю у виписці по даному ордеру зазначення персональних даних отримувача криптовалютних активів.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про скасування арешту майна за відсутності заявника, слідчого та прокурора, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання про накладення арешту на майно та матеріали клопотання про скасування такого, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Як встановлено судом, у слідчому відділі Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України. До Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області звернулись представники ТОВ «ЗахідНадраСервіс», ТОВ «Енергопарк Яворів», щодо несанкціонованого втручання в роботу системи дистанційного банківського обслуговування «Клієнт-Банк» та викрадення коштів у особливо великих розмірах. Встановлено, що 12 листопада 2025 року в період часу з 13:20 по 16:00 год. невідомі особи, після несанкціонованого втручання в систему керування рахунком належним ТОВ «ЗахідНадраСервіс» НОМЕР_8 емітованим АТ «Укрексімбанк» створила 23 платіжних доручення та переказала кошти у сумі 78 млн. 445 тис. грн. на рахунки компанії ТОВ «Артбрук» НОМЕР_4 , емітований АТ «Райффайзен Банк». У подальшому, зловмисники з метою недопущення блокування викрадених коштів переказали їх різними сумами на підконтрольні ТОВ «Артбрук» рахунки емітовані в АТ «ПУМБ». Крім того, кіберзлочинці також несанкціонованого втрутились в систему керування рахунком належним ТОВ «Енергопарк Яворів» № НОМЕР_9 емітованим АТ «Сенс Банк» та створивши 13 платіжних доручень переказала кошти на рахунки відкриті в АТ «Укрсіббанк» та ПАТ «МТБ БАНК», у сумі 48 млн. 777 тис. грн. Загальна сума завданої ТОВ «ЗахідНадраСервіс» та ТОВ «Енергопарк Яворів» матеріальної шкоди, становить близько 127 млн. 222 тис. грн..

Разом з тим, додатково встановлено, що 10.11.2025 року бухгалтерами ТОВ «ЗахідНадраСервіс» близько 18 год. 30 хв. виявлено незрозуміле зарахування коштів в сумі 148 тис. 500 грн від контрагента ТОВ «Артбрук», після чого 11.11.2025 року бухгалтер самовільно знайшла контакти ТОВ «Артбрук» та зателефонувавши до представника вказаної компанії на номер НОМЕР_5 повідомила, що вони безпідставно перерахували кошти та попросила заповнити лист для повернення їм скерувавши такий у месенджер «Viber» ( НОМЕР_6 ) з якого телефонував представник ТОВ «Артбрук», після чого останні підготувавши по зразку лист відіслали його на поштову скриньку ІНФОРМАЦІЯ_1 , а в свою чергу бухгалтер повернула кошти в сумі 148 тис. 500 грн.

В ході проведення досудового розслідування встановлено отримувачів грошових коштів перерахованих шляхом фінансового ланцюга з рахунку ТОВ «АРТБРУК» ( НОМЕР_4 АТ «РайффайзенБанк») на банківські рахунки відкриті в АТ «РайффайзенБанк», які належать низці осіб. Грошові кошти у безготівковій формі котрі знаходяться на даних банківських рахунках відкритих в АТ «РайффайзенБанк» постановою старшого слідчого СВ Львівського РУП №1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 від 20.11.2025 року визнано речовими доказами по справі.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2025, накладено арешт шляхом заборони розпоряджатись будь-яким чином грошима у безготівковій формі та зупинення проведення всіх видаткових операцій по банківських картках та рахунках, на грошові кошти у безготівковій формі, які знаходяться в тому числі на НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , ІПН НОМЕР_7 , в АТ «РайффайзенБанк».

Даний арешт накладений з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім цього, відповідно до ч.3 ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Заявником жодними доказами не доведено що арешт накладено не обгрунтовано, або в такому відпала необхідність.

Судом встановлено, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні на теперішній час не завершено, з тверджень органу досудового розслідування необхідність в подальшому збереженні арешту майна не відпала, а тому зняття арешту з майна, вказаного у клопотанні, може негативно вплинути на хід досудового, призвиде до невиконання завдань кримінального провадження, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України на майно, накладене ухвалою слідчого судді.

У даному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що арешт накладено з порушенням вимог діючого законодавства, загальних принципів міжнародного права, отже при арешті майна було дотримано принципу "законності" і він не був свавільним, саме втручання є пропорційним, і відповідає тяжкості правопорушення.

Скасування арешту на даному етапі можу призвести до того, що не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні та забезпеченні завдань кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, заявником на данному етапі не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, тому суд вважає таке клопотання передчасним, та таким що задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132, 174 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2025 року, у кримінальному провадженні №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5