Справа № 542/321/26
Провадження № 1-кп/542/61/26
У Х В А Л А

Іменем України

09 березня 2026 року селище Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в селищі Нові Санжари Полтавського району Полтавської області кримінальне провадження № 0000006 від 19.01.2026 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шедієве Полтавського району Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді керуючого дільницею в ТОВ Агрофірмі «Добробут», раніше не судимого,

у вчиненні кримінальнього правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В :

19.02.2026 до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 19.01.2026 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обвинувальному акті вказано, що 19.01.2026 ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, прибув на берег озера «Лиман» гідрологічного заказника «Шедієво» поряд з с. Бурти Полтавського району Полтавської області з метою вилову риби для своїх особистих потреб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 близько 14 год 30 хв з використанням заборонених знарядь лову, а саме сіток, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вищевказаних заборонених знарядь лову - сіток, здійснив незаконний вилов риби, а саме: карась сріблястий - 12 екземплярів, щука в кількості 17 екземплярів, окунь звичайний в кількості 5 екземплярів, після чого був виявлений працівниками рибоохоронного патруля.

Таким чином, ОСОБА_5 в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову - «сіткою», порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, ст. 27 Закону України «Про тваринний світ».

Відповідно до висновку комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи внаслідок вилову водних біоресурсів (риби), а саме: карась сріблястий - 12 екземплярів, щука в кількості 17 екземплярів, окунь звичайний в кількості 5 екземплярів, за допомогою заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів у кількості 2 шт., що мало місце 19.01.2026 в акваторії озера Лиман, яке розташоване за межами села Бурти, Нехворощанської ОТГ Полтавського району Полтавської області, що відноситься до території природно- заповідного фонду було завдано істотної шкоди за ознакою «незаконне видобування (вилов), знищення або пошкодження водних біоресурсів». Розмір заподіяної шкоди становить 336 960,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.1 ст. 249 КК України, а саме: незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

09.03.2026 до суду обвинуваченим було подано клопотання про його звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження, оскільки він вперше вчинив кримінальний проступок, визнав свою вину, щиро покаявся, повністю відшкодував завдану шкоду.

В судовому засіданні обвинувачений клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження. У зв`язку з повним відшкодуванням шкоди обвинуваченим, цивільний позов просив залишити без розгляду.

Заслухавши думку учасників судового провадження та дослідивши його матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно зі ст. 44 КК України, ч. 1 ст. 285, ч. 1 ст. 286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності виключно судом у випадках, передбаченим законом про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» дійове каяття полягає у тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, яка раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Щире каяття засвідчує критичну оцінку винним вчиненого ним кримінального правопорушення, співчуття до потерпілих, прагнення зменшити негативні наслідки його протиправної поведінки. Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочинних дій, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в визнанні негативних наслідків злочину для потерпілої особи, намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам досудового розслідування допомоги в установленні невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні. Це може бути повідомлення про всі відомі епізоди, обставини злочинного діяння, свідків, потерпілих, викриття інших співучасників кримінального правопорушення. Мінімальні вимоги, яким має відповідати позитивна посткримінальна поведінка у виді активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення, полягають у добровільній дачі правдивих і повних свідчень про всі відомі особі обставини злочинного діяння. Активність сприяння розкриттю кримінального правопорушення означає, що дії особи повинні мати високу інтенсивність, ефективність та значну процесуальну цінність. Визначення ступеня активності залежить від обставин конкретного кримінального провадження.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Як вбачається з пред`явленого обвинувачення, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, а саме: у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Санкцією частини 1 статті 249 КК України передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України, відповідно до ст.12 КК України, є кримінальним проступком.

Відповідно до довідки № 11-26012026/53720 від 26.01.2026 ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався (а.с. 29-зворот).

Крім того, з відомостей судового провадження вбачається, що збитки, завдані кримінальним правопорушення в розмірі 336 960,00 грн відшкодовані в повному обсязі, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки № 06-20717275/С від 06.03.2026 (а.с. 23).

Також судом встановлено, що під час досудового розслідування ОСОБА_4 провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав у повному обсязі, щиросердно розкаявся, сплатив внесок на ЗСУ.

Обставини, що пом`якшують покарання, є щире каяття обвинуваченого ОСОБА_4 , добровільне відшкодування завданої шкоди, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, встановлені як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду в суді.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_4 органом досудового розслідування та судом не встановлено.

Обвинувачений згоден на звільнення від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 є особою раніше не судимою, вчинене ним кримінальне правопорушення, згідно зі ст. 12 КК України відноситься до кримінального проступку, після вчинення правопорушення ОСОБА_4 визнав свою провину, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, добровільно відшкодував завдані збитки, суд вважає можливим звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрити.

По справі була проведена комплексна судова інженерно-екологічна та економічна експертиза, вартість якої 7131,20 грн (а.с. 42-50).

Згідно з ч. 1 ст. 126 КПК України, суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Відповідно до ст. 118 КПК України, процесуальні витрати складаються, зокрема, із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Згідно з ч. 2 ст. 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Враховуючи правовий висновок, викладений у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 1 лютого 2024 року у справі № 930/497/23 (провадження № 51-4798км23), що закриття кримінального провадження стосовно особи з нереабілітуючих підстав і застосування до неї м`якшої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, процесуальні витрати пов`язані із залученням експертів у справі, підлягають стягненню з обвинуваченого в розмірі 7131,20 грн.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Долю речових доказів необхідно вирішити відповідно до положень ст.100 КПК України.

Враховуючи, що обвинуваченим повністю відшкодовано спричинену шкоду, приймаючи до уваги позицію прокурора в судовому засіданні, цивільний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі ст. 45 КК України та керуючись ст. 284-286, 370-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження № 0000006, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.01.2026 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрити.

Цивільний позов начальника Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в інтересах держави в особі Нехворощанської сільської ради Полтавського району Полтавської області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої незаконним рибним промислом залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів у розмірі 7131,20 грн (сім тисяч сто тридцять одна грн двадцять коп).

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Новосанжарського районного суду Полтавської області від 22.01.2026.

Речові докази у справі: знаряддя для вилову риби «сітку» вічко 35 мм розміром 50x1,6 м, «сітку» вічко 40 мм розміром 50 x1,6 м знищити.

Металеву сокиру з дерев`яним поручнем, металеву лопату з дерев`яним поручнем, металеві санчата з дерев`яним сидінням повернути власнику ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Полтавського апеляційного суду через Новосанжарський районний суд Полтавської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено о 10 год 00 хв 12 березня 2026 року.