Справа №127/6831/26
Провадження №1-кс/127/2809/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , оглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 , поданої в порядку ст. 303 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_2 , подана в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність органів досудового розслідування.

При ознайомленні з матеріалами скарги встановлено, що остання викладена на іноземній мові (російській).

Відповідно до ч.1 ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 14.12.1999 р. №10-рп/99 та від 14.07.2021 р. № 1-р/2021, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25.04.2019 р. № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Частиною 6 ст.13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно ч.1 ст.29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто, згідно з Конституцією України, КПК України і вище зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача судом для складання заяв або скарг для подачі їх до суду. До того ж до прийняття скарги до розгляду, слідчий суддя, суд позбавлені можливості постановляти процесуальні рішення, у тому числі щодо залучення перекладача.

Слідчий суддя звертає увагу на неприпустимість звернення до суду з процесуальними документами (клопотаннями, заявами, скаргами) на будь-якій з іноземних мов, у тому числі російською, без подання їх перекладу державною мовою, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості ознайомитись з її оригінальним змістом, перевірити її на відповідність вимогам ст.ст.303,304,307 КПК України та прийняти обґрунтоване та мотивоване рішення за результатами розгляду такої скарги.

Крім того, зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення 02.02.2026.

Отже, відповідно до ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого,яка полягає у невнесені відомостей до ЄРДР розпочалася 03.02.2026 року, тобто після спливу 24 годин з моменту отримання заяви про злочин ВРУП ГУНП у Вінницькій області.

Відповідно до вимог КПК України, зокрема ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Однак вказана скарга подана до суду лише 02.03.2026, тобто з порушенням вимог ст. 304 КПК України.

При цьому, необхідно зазначити, що заявник у своїй скарзі не просить поновити строк на звернення до суду.

Необхідно зазначити, що відповідно до ст. 304 КПК України, законодавець не пов`язує момент настання бездіяльності та початок строку на її оскарження з отриманням інформації (відповіді, листа, повідомлення), в даному випадку, щодо невнесення відомостей в ЄРДР.

Тобто строк початку бездіяльності відраховується з моменту її настання.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України.

Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав невідповідності вимогам кримінального процесуального закону.

Крім того, необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Обмеження щодо умов прийнятності скарги встановлені ч.2 та ч.4 ст. 304 КПК України.

Щодо законності мети обмеження, то в даному випадку обмеження, які встановлені ч.2 ст. 304 КПК України мають законну мету, так як розгляд скарги, яка подана після закінчення строку на оскарження не є законним, відповідно до вимог КПК України.

Щодо пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями, то КПК України передбачає інший порядок вирішення вказаного питання, що дає можливість досягнути необхідну ціль. Так, з ч.2 ст. 304 КПК України вбачається, що особа, яка звернулася зі скаргою після спливу строку на оскарження, може порушити питання щодо поновлення цього строку.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Так, відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що вищевказане, щодо умов прийнятності скарги, законності мети обмеження та пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями не обмежує таким чином та у такій мірі право доступу до суду, що була порушена сама сутність права доступу до суду так як заявник може відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повторно звернутися зі скаргою та відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України порушити питання щодо поновлення пропущеного строку на оскарження.

Таким чином, слідчим суддею було встановлено, що скарга подана поза строком оскарження бездіяльності, заявник не надав клопотання про поновлення строку на оскарження, а також скарга складена іноземною мовою.

Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав невідповідності вимогам процесуального закону.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 , подану в порядку ст. 303 КПК України, разом із додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя