У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2025 року м. Слов'янськ

Слідчий суддя Слов'янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001600 від 12.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

13.12.2025 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся старший слідчий СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001600 від 12.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, про арешт майна на тимчасово вилучене майно, яке обґрунтовано тим, що 12.12.2025 до чергової частини ВП № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від працівника поліції інспектора взводу № 1 роти ТОР УПП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 12.12.2025 перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 під час виконання своїх службових обов`язків, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 умисно завдав працівнику поліції тілесних ушкоджень (діагноз забійна рана волосяної частини голови).ЄО 41737,41740,41741 від 12.12.2025).

За даним фактом СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001600 від 12 грудня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

12.12.2025 у період часу з 18 год. 22 хв. по 18 год. 43 хв., старшим слідчим СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції. ОСОБА_6 , проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де в ході детального огляду приміщення кімнати зали, де знаходився ОСОБА_5 було виявлено та вилучено дерев`яний табурет коричневого кольору.

12.12.2025 постановою слідчого вилучений дерев`яний табурет коричневого кольору визнаний речовим доказом.

Крім того, для встановлення обставин, передбачених статтею 91 КПК України, необхідно проведення експертного дослідження вищевказаних об`єктів із збереженням об`єктів в тому стані, в якому вони були вилучені. При цьому, звертаючись з клопотанням про накладення арешту саме у вигляді позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, сторона обвинувачення керується тим, що об`єктом дослідження буде безпосередньо транспортний засіб, тому його використання, з урахуванням бойових дій, що тривають на території Донецької області підвищує вірогідність знищення його як речового доказу, оскільки для осіб у розпорядженні яких він є він не є пріоритетним.

Згідно статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи під час огляду, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 170-174 КПК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Арешт майна, як захід забезпечення кримінального провадження, виправдовує потреби досудового розслідування з метою виконання завдань кримінального провадження, пов`язаних із забезпеченням швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, а також використання вказаного майна в якості доказу.

Дослідивши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Під час судового розгляду на обґрунтування даного клопотання слідчим надані наступні документи:

* Витяг, відповідно до якого з ЄРДР внесені відомості про кримінальне правопорушення за № 0001600 від 12.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України;

* протоколом огляду 12.12.2025 у період часу з 18 год. 22 хв. по 18 год. 43 хв., старшим слідчим СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції. ОСОБА_6 , проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де в ході детального огляду приміщення кімнати зали, де знаходився ОСОБА_5 було виявлено та вилучено дерев`яний табурет коричневого кольору.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною другою ст. 170 КПК України, встановлюється мета забезпечення, з якою допускається арешт майна, в тому числі для збереження речових доказів.

В розумінні ЦК України, майном є предмети матеріального світу, які перебувають у власності фізичної чи юридичної особи, держави або територіальної громади.

Слідчий суддя зазначає, що під час проведення досудового розслідування кримінального провадження підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України. Тобто арешт майна є тимчасовим заходом та не позбавляє права власності на вказане майно.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001600 від 12.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, на майно у вигляді речей, які були виявлені та вилучені в ході проведення огляду12.12.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: дерев`яний табурет коричневого кольору.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена сторонами безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня винесення.

Слідчий суддя Слов`янського

міськрайонного суду ОСОБА_1