Провадження № 1-кс/712/5222/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого Малія підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003607 від 30.10.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Черкаси, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, дітей на утриманні не має, інваліда 3 групи, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 297 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

01 листопада 2025 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0003607 від 30.10.2025, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 297 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, 30.10.2025 близько 14 години 00 хвилин у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий перебував на території площі «Слави», розташованої поблизу буд. 11 по вул. Слави у місті Черкаси, виник злочинний намір, спрямований на осквернення пам`ятника «Стели Пам`яті», на якій розташовані портрети та прізвища осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на осквернення пам`ятника «Стели Пам`яті», усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, демонструючи зневагу, посягаючи на моральні принципи суспільства в частині поваги до померлих, діючи умисно, ОСОБА_4 здійснив сечовипускання на портрети та прізвища осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 297 КК України - осквернення пам`ятника осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.

ОСОБА_4 , 30.10.2025 о 17 годині 53 хвилин затримано в порядку ст. 208 КПК України та 31.10.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 297 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчиненого кримінального правопорушення, на думку органу досудового розслідування, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями свідка ОСОБА_7 від 30.10.2025; показаннями свідка ОСОБА_8 від 31.10.2025; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_7 від 31.10.2025; даними протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_8 від 31.10.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий у клопотанні зазначає, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 297 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років позбавлення волі, у зв`язку з чим, усвідомлюючи тягар кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та невідворотність покарання, ОСОБА_4 може змінити своє місце проживання. На підтвердження цього ризику свідчить й те, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні не має;

2) ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтовується, тим, що їх показання мають суттєве значення для повного, всебічного з`ясування обставин скоєного ОСОБА_4 злочину, у зв`язку з чим, він є особою, зацікавленою у зміні показань свідків та матиме реальну можливість шляхом умовлянь, підкупу, залякування, погроз, примусу вимагати дачу від останніх неправдивих показань або зміну уже наданих під час досудового розслідування показань на його користь, з метою уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, що перешкоджатиме об`єктивному з`ясуванню обставин кримінального провадження.

3) зважаючи на те, що на даний час дослідження обставин кримінального провадження триває (здійснюється досудове розслідування), має місце ризик перешкоджання підозрюваним ОСОБА_4 кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зловживання процесуальними правами, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора з метою затягування досудового розслідування.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідка, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з указаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_6 клопотання підтримали та просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні повністю заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0003607 від 30.10.2025, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 297 КК України.

30.10.2025 о 17 годині 53 хвилин ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

31.10.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 297 КК України.

Оцінюючи надані слідчим матеріали, слідчий суддя погоджується із можливою причетністю ОСОБА_4 до інкримінованих йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 297 КК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилались у своєму клопотанні слідчий та прокурор, слідчий суддя вважає, що ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування не обґрунтовано. Так, указаний ризик прокурор мотивував лише тяжкістю покарання, яке може бути застосовано у разі визнання ОСОБА_4 винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Посилання прокурора на те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування чи підкупу також не доведено, оскільки прокурором не конкретизовано, на яких саме свідків може чинитися вплив підозрюваним.

Натомість, на думку слідчого судді, доведеним є ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню, шляхом зловживання своїми процесуальними правами, що може виявлятися у неявці за викликами до слідчого та прокурора з метою затягування досудового розслідування

Проте, на думку слідчого судді, такий ризик може бути мінімізовано менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж цілодобовий домашній арешт.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_4 менш обтяжливий запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, визначених ч.5 ст. 194 КПК України, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної його процесуальної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Керуючись ст.ст.32, 110, 131, 132, 176-178, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003607 від 30.10.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися за межі м. Черкаси;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України 2 місяці з моменту постановлення ухвали, але не пізніше ніж до закінчення строку досудового розслідування.

Попередити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії запобіжного заходу протягом двох місяців з моменту постановлення ухвали, але не пізніше ніж до закінчення строку досудового розслідування.

Копію цієї ухвали негайно вручити підозрюваному після оголошення ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 03 листопада 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1