Справа №127/2972/26
Провадження №1-кс/127/1263/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000008 від 07.01.2026, у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка, Сумської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000008 від 07.01.2026 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що старший кулеметник 1 відділення 3 взводу оперативного призначення 1 роти оперативного призначення (на бронетранспортерах) 3 батальйону оперативного призначення ОСОБА_4 13.12.2025 звільнений відповідно до підпункту «г» пункту два частини четвертої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» з військової служби наказом командира військової частини НОМЕР_1 оперативно-тактичного з`єднання 1 корпусу Національної гвардії України « ІНФОРМАЦІЯ_2 » від 12.12.2025 №135 по особовому складу у запас ЗСУ, у порушення ст. 68 Конституції України, Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, в умовах воєнного стану, вчинив вищевказане кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 17.11.2025 до відділення кадрової роботи військової частини НОМЕР_1 надійшов рапорт від старшого кулеметника 1 відділення 3 взводу оперативного призначення 1 роти оперативного призначення (на бронетранспортерах) 3 батальйону оперативного призначення, старшого солдата ОСОБА_4 на звільнення з військової служби за сімейними обставинами відповідно до ст. 26 ч. 4 п. 2 п.п. «Г» перелік яких визначається частиною дванадцятою цієї статті п. 3 (необхідність здійснювати постійний догляд за дружиною (чоловіком) з числа осіб з інвалідністю І чи ІІ групи) Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу». До свого рапорту ОСОБА_4 додав нотаріально завірені документи: копія свого паспорта, копію паспорта дружини ОСОБА_7 , копію свідоцтва про одруження, копію довідок свою та дружини про присвоєння ідентифікаційних номерів, копію посвідчення на ім`я ОСОБА_7 серія НОМЕР_2 та копію довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 694643 на ім`я ОСОБА_7 , в якій зазначено, що остання потребує постійного стороннього догляду.

Зазначений рапорт ОСОБА_4 передано для подальшого опрацювання відповідальними особами.

22.11.2025 ОСОБА_4 особисто зайшов в кабінет до начальника відділення кадрової роботи військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_8 та попросив надати йому особисто копію запиту до КНП «Шосткинської центральної районної лікарні» Шосткинської міської ради для підтвердження достовірності довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 694643 на ім`я ОСОБА_7 з метою нібито пришвидшення розгляду вказаного запиту, на що дійсно отримав копію вказаного запиту.

01.12.2025 на ім`я ОСОБА_8 на логістичну компанію «Нова пошта» прийшов лист від ОСОБА_7 . У вказаній посилці була відповідь з Шосткинської ЦРЛ, про те, що дійсно у ОСОБА_7 наявна група інвалідності і вказаний документ був підписаний QR-кодом.

Керуючись нормами чинного законодавства, вище зазначений рапорт старшого солдата ОСОБА_4 військовою частиною розглянутий в установленому порядку, прийнято рішення про наявність підстав для звільнення останнього з військової служби у зв`язку з сімейними обставинами, що мало наслідком винесення наказу т.в.о. командира в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_9 №135 о/с від 12.12.2025, про те, що ОСОБА_4 виключено зі списків особового складу в/ч та всіх видів забезпечення з 13.12.2025.

У подальшому 20.12.2025 до військової частини поштовим оператором «Укрпошта» надійшла відповідь від КНП «Шосткинська ЦРЛ» Шосткинської міської ради №01-11/7/2011 від 05.12.2025, в якій вказано, що за архівними даними, що передані ОЦ МСЕ «Шосткинської міжрайонної МСЕК», справи, яка підтверджує довідку до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 694643 на ім`я ОСОБА_7 , немає. Відсутні записи в протокольних журналах засідань МСЕК. В журналі видачі довідок до акту огляду МСЕК відсутній номер даної довідки. До того ж не відповідає підпис і прізвище, ім`я, по батькові голови Шосткинської МСЕК на той період (02.09.2024 року).

Про дану подію ОСОБА_8 відразу доповів командиру військової частини. Після чого було проведено службове розслідування.

20.12.2025 ОСОБА_8 по мобільному телефоні повідомив ОСОБА_4 про виявлений факт і вказав на недопустимість такої поведінки. Через пару хвилин ОСОБА_4 передзвонив ОСОБА_8 на месенджер «Ватсап» і в телефонній розмові запропонував вирішити вказане питання і домовитись про те, аби ОСОБА_8 нікому не повідомляв про дану подію, в тому числі відповідні правоохоронні органи і за це він надасть неправомірну вигоду.

Вважаючи дії ОСОБА_4 про надання неправомірної вигоди кримінально-протиправними, ОСОБА_8 07.01.2026 звернувся до правоохоронних органів із письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення, був залучений до конфіденційного співробітництва та у подальшому діяв під їх контролем.

Далі, в ході телефонних розмов між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , останній 13.01.2026 визначив суму неправомірної вигоди у розмірі 2500 доларів США за неповідомлення ОСОБА_8 у відповідні правоохоронні органи про вчинення кримінально-караних дій ОСОБА_4 та не проведення службового розслідування за даним фактом.

На виконання даної домовленості, яка полягає у наданні неправомірної вигоди за не вчинення службовою особою дій із повідомлення відповідних правоохоронних органів, ОСОБА_4 в ході чергової телефонної розмови повідомив ОСОБА_8 про те, що вказану неправомірну вигоду в розмірі 2500 доларів США він передасть своєму знайомому військовослужбовцю ОСОБА_10 , який несе службу у військовій частині НОМЕР_1 , оскільки боїться, що його можуть притягнути до відповідальності, а ОСОБА_10 в свою чергу передасть грошові кошти безпосередньо ОСОБА_8 , на що останній погодився.

У подальшому, ОСОБА_4 23.01.2026 у відділенні Нової Пошти №3 м. Шостка, пров. Депутатський, 6, Сумської області сформував відправлення із номером ТТН 4147 від свого імені на ім`я ОСОБА_10 , мобільний НОМЕР_3 , на відділення Нова Пошта №1, смт. Сутиски, вул. Заводська, 1, Вінницька область, із вмістом «харчові продукти», у який поклав неправомірну вигоду в розмірі 2500 доларів США.

Так, 24.01.2026 близько 16 годині 00 хвилин, на виконання попередньої домовленості, ОСОБА_10 у відділенні Нова Пошта №1, смт. Сутиски, вул. Заводська, 1, Вінницька область отримав посилку від ОСОБА_4 та 27.01.2026 передав неправомірну вигоду в розмірі 2500 доларів США від ОСОБА_4 службовій особі, а саме начальнику відділення кадрової роботи військової частини НОМЕР_1 підполковнику ОСОБА_8 , за не вчинення останнім дій, які полягають у неповідомленні у відповідні правоохоронні органи про вчинення кримінально-караних дій ОСОБА_4 та не проведення службового розслідування за даним фактом.

На підставі здобутих доказів 27.01.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Шостка, Сумської області громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України тобто в наданні неправомірної вигоди за невчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом заяви про вчинення кримінального правопорушення від 07.01.2026 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.01.2026 та 27.01.2026 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.01.2026 року;

- протоколом за результатами проведення НСРД від 14.01.2026 року;

- повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 27.01.2026 року;

- листами та рапортами ДВКР СБУ про причетність ОСОБА_4 до протиправної діяльності;

- іншими матеріалами, здобутими в ході досудового розслідування.

Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від двох до чотирьох років, або позбавленням волі на той самий строк, а тому під загрозою застосування суворої міри покарання може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Характер вчиненого злочину, тобто безпосереднє готування до нього, вжиття заходів конспірації під час передачі неправомірної вигоди, а також інші встановлені в ході досудового розслідування обставини дають підстави вважати, що вчинення злочину, пов`язаного із підробленням первинних медичних документів дружини ОСОБА_7 для подальшого оформлення звільнення з військової служби можуть бути причетні особи, тобто перебуваючи без застосування дієвого запобіжного заходу ОСОБА_4 може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інший злочин, що є ризиком передбаченим п. 5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Здобуті докази дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 діяв у співучасті з іншими особами, у тому числі не встановленими, а тому перебуваючи без застосування дієвого запобіжного заходу підозрюваний може незаконно впливати на причетних осіб, а також знищити, сховати, спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п. 2 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, тобто наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наведені обставини дають підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід, окрім цілодобового домашнього арешту, на даний час не може запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Враховуючи вище викладене слідчий за погодженням з прокурором просив суд, застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на ОСОБА_4 відповідні обов`язки.

На підставі вкладеного, слідчий, за погодженням з прокурором звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_11 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави 20 розмірів прожиткових мінімумів, оскільки підозрюваний працює в нічний час.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив суд обрати йому більш м`який запобіжний захід. На запитання суду повідомив, що він раніше не судимий, одружений, має повнолітню дитину, депозитів не має, однак має кредит, працює в ТОВ «Контакт плюс» на посаді вантажного експедитора, отримує заробітну плату в розмірі 20 тисяч гривень на місяць, має заощадження в розмірі 35 тисяч гривень.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000008 від 07.01.2026, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та захисника, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішенні у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 , має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюється у скоєнні нетяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від двох до чотирьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Крім того суд бере до уваги, що підозрюваний раніше не судимий, одружений, має повнолітню дитину, депозитів не має, однак має кредит, працює в ТОВ «Контакт плюс» на посаді вантажного експедитора, отримує заробітну плату в розмірі 20 тисяч гривень на місяць, має заощадження в розмірі 35 тисяч гривень.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрювана особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, враховуючи тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 , наявний ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Також враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , наявний ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки, відповідно до норм кримінального процесуального законодавства України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише тими свідченнями, які він сприйняв безпосередньо під час судового засідання або які отримані у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею, та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому та/або прокурору, а також і посилатися на такі показання, а тому ризик впливу на свідків існує не лише на стадії досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та їх дослідження.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи без запобіжного заходу може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

На думку слідчого судді більш м`які запобіжні заходи, ніж домашній арешт не будуть достатнім стримуючим фактором та не забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, їх наслідки, тяжкість покарання за злочини по якому оголошено підозру, пояснення учасників справи, що надані в судовому засіданні, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що з метою забезпечення покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також з метою запобіганню ризикам зазначеним у ст. 177 КПК України, клопотання слідчого необхідно задовольнити частково.

З огляду на вказане, суд враховує вимоги статті 181 КПК України та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, оскільки даний запобіжний захід буде достатнім для попередження ризиків, реальність існування яких доведено прокурором в судовому засіданні.

Також суд звертає увагу на те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 27.01.2026 затримано в порядку ст. 208 КПК України, однак пунктом 2 ч. 3 ст. 202 КПК України передбачено, що у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про негайне звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти в залі суду та його слід зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 181, 186, 193, 196, 400 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, що полягає у забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в проміжок часу з 22:00 години до 06:00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 березня 2026 року.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця свого проживання, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- утриматись від спілкування із військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 та медичними працівниками КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» Шосткинської міської ради;

- здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право перетину державного кордону.

В задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

Визначити строк дії ухвали, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 березня 2026 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Негайно звільнити ОСОБА_4 , з-під варти в залі суду та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

Направити ухвалу для виконання органу Національної поліції України за місцем проживання ОСОБА_4 для негайної постановки на облік підозрюваного, про що повідомити слідчого і прокурора.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя