Справа № 539/6042/25
Провадження № 1-кс/539/799/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року місто Лубни

Слідчий суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лубнах Полтавської області клопотання слідчої Слідчого відділу Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 , про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0000753, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 листопада 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 Кримінального кодексу України (далі КК України), -

ВСТАНОВИВ:

Слідча Слідчого відділу Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (далі Лубенський РВП ГУНП в Полтавській області) ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 , звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням, в якому просила:

- накласти арешт на вилучений 24 листопада 2025 року в ході огляду місця події на території парку «Культури та відпочинку» в місті Лубнах Полтавської області пневматичний пістолет чорного кольору шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном будь яким особам, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо);

- пневматичний пістолет чорного кольору залишити на зберіганні на час арешту в камері зберігання речових доказів Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Клопотання мотивоване тим, що 24 листопада 2025 року в ході огляду місця події на території парку «Культури та відпочинку» в місті Лубнах Полтавської області виявлено та вилучено пневматичний пістолет чорного кольору. Встановлено, що саме за допомогою даного пістолету нанесено тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_7 . В ході проведення досудового слідства з показань ОСОБА_8 встановлено, що власником вказаного пневматичного пістолету є його знайомий ОСОБА_4 , мешканець 2 провулку Садової, 13 у місті Лубнах Полтавської області. 24 листопада 2025 року пневматичний пістолет постановою слідчого визнано речовим доказом. Слідство вважає, що вилучене майно зберегло на собі сліди вчинення злочину та необхідне для призначення подальших судових балістичної та дактилоскопічної експертиз. З метою забезпечення збереження слідової інформації, у зв`язку з необхідністю проведення судових експертиз, є потреба накладення арешту на вищезазначене майно.

Не застосування арешту на вказане майно може привести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна та слідів злочину. На даному етапі досудового розслідування доведено факт того, що накладення арешту на вказане майно є доцільним і необхідним заходом та пропорційним втручанню у права особи, оскільки наявна реальна можливість його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування значеного кримінального правопорушення, для збереження слідової інформації, для проведення судових експертиз, є потреба накладення арешту на вилучене майно.

Слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала вимоги заявленого клопотання, подала заяву про уточнення вимог клопотання, зокрема зазначила серійний номер пневматичного пістолета 24М082904, та просила накласти арешт на вилучений 24 листопада 2025 року в ході огляду місця події на території парку «Культури та відпочинку» в місті Лубнах Полтавської області пневматичний пістолет чорного кольору, залишити на зберіганні на час арешту, пневматичний пістолет чорного кольору, в камері зберігання речових доказів Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Слідча ОСОБА_3 вказувала, що на даному етапі досудового розслідування накладення арешту на вказане майно є доцільним і необхідним заходом та пропорційним втручанню у права особи, оскільки наявна реальна можливість його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Власника майна ОСОБА_4 в судовому засіданні вказував, що зазначений пневматичний пістолет придбав на ринку та передав його своєму знайомому на прохання останнього. Щодо задоволення клопотання слідчої не заперечував.

Слідчий суддя заслухавши думку слідчого, власника майна, дослідивши надані до суду матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про арешт майна відомості, які мають значення при вирішенні питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, дійшов наступних висновків.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (частина друга статті 1 КПК України).

Відповідно до частини першої статті 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно з частиною другої статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з частиною першою статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

За змістом частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (частина одинадцята статті 170 КПК України).

Згідно з показань ОСОБА_8 власником пневматичного пістолету є ОСОБА_4 , мешканець 2 провулку Садової, 13 міста Лубен Полтавської області.

ОСОБА_4 у судовому засіданні підтвердив, що саме від є власником цього пневматичного пістолета.

Відповідно до постанови слідчого від 24 листопада 2025 року вилучені речі, зокрема пневматичний пістолет чорного кольору, на підставі статі 98 КПК України визнані у цьому кримінальному провадженні речовими доказами.

Постановою слідчого від 24 листопада 2025 року пістолет чорного кольору, визначено зберігати в камері зберігання речових доказів Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів КПК України передбачено дотримання стандарту «достатніх підстав» вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують певну річ з кримінальним правопорушенням (демонструють можливу причетність до його вчинення в якості знаряддя або матеріального об`єкту, що містить певне відображення або інформацію про злочин), тобто наділяють її саму можливістю виконувати функцію доказу у кримінальному провадженні, і вони є достатніми, щоб виправдати її тимчасове обтяження у вигляді арешту для можливого використання в процесі доказування стороною обвинувачення у подальшому.

Відповідно до частини четвертої статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи обставини можливого вчинення злочину, які розслідуються у цьому кримінальному провадженні, існує сукупність розумних підозр вважати, що зазначене майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Під час вирішення питання про накладення арешту на майно слідчий суддя також врахував вимоги, зазначені в частині другій статті 173 КПК України.

З урахуванням того, що слідчою у клопотанні, а також матеріалами, поданими в його обґрунтування, доведено, що пневматичний пістолет чорного кольору, є речовими доказами у кримінальному провадженні, наразі існує необхідність у збереженні слідової інформації, у зв`язку з необхідністю проведення судових експертиз, з метою забезпечення збереження вказаного речового доказу, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про арешт майна та вважає, що слідчий, виходячи з фактичних обставин кримінального правопорушення, обґрунтовано звернулася з клопотанням про арешт такого майна.

На підставі викладеного, керуючись статтями 131, 132, 170, 171, 172, 174, 370, 535 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчої Слідчого відділу Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 24 листопада 2025 року в ході огляду місця події на території парку «Культури та відпочинку» в місті Лубнах Полтавської області пневматичний пістолет чорного кольору, серійний номер НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном будь-яким особам, крім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1