УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001002 від 10.09.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364, ч.4 ст.191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2025, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.4 ст.191 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Спеціалізована екологічна прокуратура (на правах управління) Одеської обласної прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, службові особи КП «Міськзелентрест» () за попередньої змови з наразі невстановленим особами розробили протиправний механізм направлений на заволодіння бюджетними коштами підприємства під час здійснення господарської діяльності.

Службові особи КП «Міськзелентрест» розробили протиправний механізм направлений на заволодіння коштами від продажу дров, без їх оприбуткування в касі підприємства. Зокрема працівники підприємства у змові з керівництвом підприємства після видалення зелених насаджень, без оприбуткування наявності деревини у бухгалтерській звітності підприємства, передачі її на склад здійснюють підшукання потенційних покупців та без укладання договорів купівлі-продажу з підприємством відчуження на користь приватних осіб із подальшим заволодінням коштів від продажу деревини.

Зокрема до вказаних дій причетні ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та колишній працівник ОСОБА_7 . Кошти від клієнтів зараховують на картку дружини ОСОБА_5 - ОСОБА_8 , які потім розподіляють між собою.

Крім того, під час виконання доручення УСБУ встановлено, що директор КП «Міськзелентрест» ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фіктивно працевлаштував 6 чоловіків призовного віку з метою їх бронювання, які фактично жодних робіт не виконують.

В ході проведення досудового розслідування, 04.12.2025 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси проведено обшуку за місцем мешкання працівника КП «Міськзелентрест» ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено:

1) добровільно виданий гр. ОСОБА_5 мобільний телефон марки «Redmi Note 12 Pro», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з сім картами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

2) добровільно виданий гр. ОСОБА_8 мобільний телефон марки «iPhone 16 Pro Max», ІМЕІ 1: НОМЕР_5 , ІМЕІ 2: НОМЕР_6 , з сім картою НОМЕР_7 ;

3) блокнот з написом «Leo», зі зразками почерку гр. ОСОБА_5 .

Слідча у клопотанні зазначає, що вилучено мобільний телефон дружини ОСОБА_5 ОСОБА_8 , зокрема досудовим розслідуванням встановлено що на карту останньої здійснювалися перекази коштів, і зокрема ОСОБА_5 для розрахування з продажу деревини надавав карту дружини, тому можливо може міститися інформація що має значення для кримінального правопорушення.

Крім того, в ході проведення вказаного обшуку, вилучено блокнот із чорновими записами, що та можливо підтверджує факт підшукування клієнтів.

Далі, вилучені речі на підставі винесеної постанови від 05.12.2025, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 12.12.2025 повернуто прокурору для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині та встановлено строк усунення недоліків в 72 години з моменту отримання повного тексту

На виконання вищезазначеної ухвали слідчого судді органом досудового розслідування здійснено огляд вилученого мобільного телефону ОСОБА_5 в ході якого встановлено ряд листувань з різними абонентами щодо підшукання потенційних покупців без укладання договорів купівлі-продажу з підприємством відчуження за готівку деревини, де ОСОБА_5 неодноразово вказує карту для перерахування коштів своєї дружини ОСОБА_8 , а в ході огляду мобільного телефону, що належить дружині ОСОБА_5 ОСОБА_8 виявлено скріни оголошень з ОЛХ, щодо обрізки дерев за грошові кошти, які остання надсилала у меседжері «WhatsApp» ОСОБА_5 , тобто підшукувала потенційних клієнтів, щоб в послідуючому отримати кошти без укладання договорів надання послуг з обрізки деревини з підприємством, які встановлено, що ОСОБА_5 надалі відчужував за готівку.

Слідча звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Слідча на адресу суду надала заяву в якій клопотання підтримала, просила задовольнити, розглянути у її відсутність.

Представник осіб, щодо майна яких вирішується питання про накладення арешту ОСОБА_5 , ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_10 на електронну пошту суду направив письмові заперечення, в яких посилався на необґрунтованість клопотання та недоведеність причетності вилученого майна до кримінального провадження що розслідується. Зазначив, що ОСОБА_5 , ОСОБА_8 не мають процесуального статусу підозрюваних у кримінальному провадженні. Зауважив, що в оглянутих мобільних телефонах не мститься інформація, що має доказове значення у кримінальному провадженні, твердження слідчого мають припущений характер. Крім того, в матеріалах досудового розслідування відсутні будь які данні, які б підтверджували фактичне отримання ОСОБА_5 та ОСОБА_8 грошових коштів за надання послуг з обрізки дерев без укладення договорів. Так, на думку представника, відсутні будь-які підстави для накладення арешту на вилучене майно, у зв`язку з чим останній просив відмовити у задоволенні клопотання.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання слідчого у відсутності власників майна та їх представника .

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Накладення арешту на вилучені під час обшуку мобільні телефони можуть підтвердити або спростувати факти та обставини, що досліджуються в рамках кримінального провадження №0001002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2025, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.4 ст.191 КК України.

Крім того, органом досудового розслідування здійснено огляд вилучених мобільних телефонів в ході якого встановлені фактичні данні, які мають значення для досудового розслідування та можуть бути використані, як джерело доказів.

На цей час стороною обвинувачення у порядку, передбаченому ст.ст.91-93 КПК України, здійснюється збирання, перевірка та оцінка доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вилучене майно на даному етапі досудового розслідування є першочерговим заходом, яке забезпечить дієвість кримінального провадження, збереження речових доказів та надасть стороні обвинувачення можливість встановити всі обставини кримінальних правопорушень, причетних осіб до їх вчинення, суму завданих збитків.

Також, матеріалами клопотання підтверджено, що в даному випадку мають місце відповідні ризики щодо майна, а саме можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження, доведено необхідність виконання завдання арешту майна, а саме запобігання можливості таких ризиків.

Крім того, арешт майна у даному кримінальному провадженню є необхідним для забезпечення всебічності, повноти та об`єктивності дослідження усіх обставин кримінального провадження, тобто для забезпечення виконання завдань кримінального провадження.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочинів, передбачених ч.2 ст.364, ч.4 ст.191 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 05.12.2025 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Матеріали провадження не містять жодних відомостей про те, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження призведе до надмірного обмеження права власності на зазначене майно, шляхом заборони його використання, розпорядження та відчуження, оскільки на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

З приводу посилання представника на те, що відсутні підстави для накладення арешту на майно третіх осіб, слідчий суддя звертає увагу представника, що арешт може бути накладений не лише на майно підозрюваного, але і у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст.170 КПК України, на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Одночасно, слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер.

Крім того, згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, необхідності для подальшого проведення судових експертиз, слідчий суддя приходить до переконання, що недоліки зазначені в ухвалі слідчого судді про повернення клопотання прокурору усунуті та клопотання підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001002 від 10.09.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364, ч.4 ст.191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 04.12.2025 в ході проведення обшуку за місцем мешкання працівника КП «Міськзелентрест» ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

1) мобільний телефон марки «Redmi Note 12 Pro», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з сім картами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

2) мобільний телефон марки «iPhone 16 Pro Max», ІМЕІ 1: НОМЕР_5 , ІМЕІ 2: НОМЕР_6 , з сім картою НОМЕР_7 ;

3) блокнот з написом «Leo», зі зразками почерку гр. ОСОБА_5 ,

шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та користуватися зазначеним майном до скасування арешту у порядку встановленому КПК України.

Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1