Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
О К Р Е М А У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Новоархангельський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 407 КК України
До Новоархангельського районного суду 24.06.2025 року надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 .
Згідно автоматичного розподілу справ дане кримінальне провадження було розподілено судді ОСОБА_1 в порядку, передбаченому ст. 31 КПК України.
Ухвалою від 26.06.2025 року провадження у справі призначено до підготовчого судового засідання на 10 липня 2025 року. Всіх учасників було викликано в порядку передбаченому нормами КПК, повідомлення прокурору також додатково було направлено на електронну адресу Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.Слід зазначити, що в підготовче судове засідання, яке призначене на 10.07.2025 року та п`ять разів відкладалося не з`явився жоден з учасників кримінального провадження, в зв`язку з чим підготовче судове засідання в даному провадженні призначалося до цього часу ще не проведено з причин неявки учасників в судове засідання, зокрема прокурора.
Новоархангельським районним судом вживалися всі можливі заходи щодо виклику всіх осіб в судове засідання, при цьому, необхідно зазначити, що про день та час розгляду справи прокурор повідомлений належним чином, як шляхом направлення повідомлення на електронну адресу, які отримані, так і шляхом надіслання повістки за адресою вул. Феодосіївська, 2 каб. 19 м. Дніпро, рекомендовані поштові відправлення вручені, про що свідчать зворотні поштові повідомлення про отримання відповідного листа. Окрім того, на телефонні дзвінки за номером телефону, вказаним у супровідному листі до обвинувального акту, з метою виклику до суду, прокурор не відповідає.
Суд позбавлений можливості вирішити справу по суті переважно через неналежну процесуальну поведінку як сторони обвинувачення, так і сторони захисту.
Відповідальність за дотримання розумних строків покладається не тільки на суд, а й на органи прокуратури як учасників кримінального процесу.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до ч.1,2,3,5 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
В силу ч. 3 ст. 36 КПК України участь прокурора в суді у справі даної категорії є обов`язковою.
Крім того, обов`язковою є явка і обвинуваченого, оскільки розгляд справи без обвинуваченого є неможливим. Разом з тим, за адресою, що вказана в обвинувальному акті, ОСОБА_3 відсутній, на що вказує повернення поштових повідомлень з відповідною відміткою, будь-яких інших контактів для виклику обвинуваченого в судове засідання прокурором не надано.
Незважаючи на це, судові засідання в переважній більшості відкладалися внаслідок процесуальної поведінки прокурорів Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, які включені до групи прокурорів згідно обвинувального акту.
Чинний кримінальний процесуальний закон не урегульовує питання постановлення такого виду судових рішень, як то окрема ухвала, яка би давали можливість суду звертатися до державних органів, посадових чи службових осіб з метою належного реагування на встановлені у ході судового розгляду порушення закону, прав і основоположних свобод людини стороною обвинувачення.
Однак, системний аналіз положень ч. 1 ст. 3, ст.ст. 91, 110, 369, 371, 372 КПК України дає змогу дійти висновку про те, що рішення судів будь-якої інстанції приймаються у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, спрямовані на досягнення завдань кримінального провадження, постановлені або ухвалені в межах судового розгляду, встановлених для відповідного виду провадження.
Тобто, процесуальні рішення ухвалюються для встановлення і закріплення кримінальними процесуальними засобами ознак вчиненого кримінального правопорушення, доведеності винуватості (невинуватості) осіб, які його вчинили під час кримінального провадження, інших обставин, передбачених статтею 91 КПК України, а також задля забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи обставини справи та ситуацію, що склалася, суд дійшов висновку про винесення по даній справі окремої ухвали в силу наступних обставин.
Окремі ухвали є засобом зміцнення законності та правопорядку, сприяють усуненню недоліків у діяльності державних органів, громадських організацій і посадових осіб, запобігають вчиненню злочинів та інших правопорушень, впливають на формування у громадян поваги до права та становлять важливу частину діяльності судів.
Відтак, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини й умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Вона може бути постановлена лише, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи було встановлене відповідне правопорушення. Суд не здійснює юридичну кваліфікацію правопорушення, хоча в окремій ухвалі може зазначити, елементи якого складу правопорушення потрібно перевірити.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.07.2020 року у справі № 438/610/14-ц вказала, що постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки у їхній діяльності під час вирішення спору.
Разом з тим, слід зауважити, що Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 14.06.2021 у справі №686/9636/18 (провадження № 51-6276кмо19) під час розгляду питання щодо законності постановленої судом окремої ухвали висловила правову позицію про те, що ухвалення рішень, які не пов`язані із суттю кримінального провадження або з його забезпеченням, проте, зумовлені позитивним впливом на ефективність здійснення правосуддя у конкретному кримінальному провадженні та забезпеченням конституційного права на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, є можливим.
Тобто, постановлення окремої ухвали є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли.
Таким чином, суд вбачає за можливе ухвалення рішень, які не пов`язані із суттю кримінального провадження або з його забезпеченням, оскільки, постановлення такої ухвали має зумовлювати позитивний вплив на ефективність здійснення правосуддя у конкретному кримінальному провадженні та забезпеченням конституційного права на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України».
Ретельному аналізу при цьому підлягають відповідні дії (бездіяльність) осіб, на яких було покладено як виконання так і контроль за виконанням рішень, а також їх безпосереднє виконання, чому має бути надана належна оцінка та усунуто недоліки, що сприяють порушенню діючого законодавства.
Дана ухвала згідно вимог ч.2 ст. 21 КПК України, ч.ч.2, 4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання ухвали має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.
Невиконання рішень суду прокурорами в даному випадку має виразний характер, що нівелює авторитет судової влади.
На думку суду, у даному кримінальному провадженні було встановлено порушення вимог кримінального процесуального законодавства та ігнорування своїх посадових обов`язків прокурорами Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, що потребує відповідного реагування, з метою позитивного впливу на ефективність здійснення правосуддя у кримінальному провадженні.
За таких обставин, суд вважає за необхідне, вказати на недбале та безвідповідальне ставлення прокурорів Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіонудо виконання своїх посадових обов`язків, порушення вимог Конституції України, КПК України, чинного законодавства, що не може залишитися поза увагою суду.
Необхідно зазначити, що реагуючи у процесуальний спосіб на неналежну процесуальну поведінку сторін кримінального провадження, аналогічна окрема ухвала вже направлялася до Офісу Генерального прокурора, 03.12.2025 року до Новоархангельского районного суду надійшло повідомлення з Офісу про взяття ухвали на контроль, проте станом на 05.02.2026 року будь-яких дій з боку Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону чи то процесуального прокурора, яка затверджувала обвинувальний акт в даній справі ОСОБА_4 не вчинено. Крім того, згідно матеріалів кримінального провадження в групі прокурорів є інші прокурори - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (зазначений як старший групи) Тобто, і після цього процесуальна поведінка прокурорів у вказаній справі не може вважатись належною, оскільки продовжують мати місце неодноразові випадки неявки прокурора, чим систематично зриваються судові засідання.
Відповідно до положень пунктів 21.3, наказу Генерального прокурора "Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні" від 30.09.2021 № 309, прокурорам у судовому провадженні відповідно до вимог законодавства слід особисто брати участь у судових засіданнях, ініціювати привід обвинуваченого чи зміну запобіжного заходу на більш суворий, порушувати перед судом питання про дисциплінарну відповідальність захисника, накладення грошових стягнень на учасників судового провадження у разі зловживання ними своїми процесуальними правами, ініціювати перед судом вирішення питання про постановлення ухвал, які не вирішують справи по суті, однак звертають увагу уповноважених органів на встановлені у кримінальному провадженні факти порушення закону, які потребують вжиття належних заходів реагування.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.10.2018 (справа № 800/433/17 (П/9901/112/18) зазначила, що службовими обов`язками працівника прокуратури слід вважати нормативно визначені вид та міру необхідної поведінки, котрі забезпечують реалізацію завдань, поставлених перед прокуратурою суспільством і державою, та повноважень, наданих для ефективного здійснення професійних функцій.
Таким чином, прокурор, приймаючи участь у судовому провадженні, реалізуючи свої повноваження, повинен виконувати завдання кримінального провадження, дотримуватись таких загальних засад судочинства як законність та розумність строків, та обов`язкової участі прокурора у суді, як це передбачено ст. 22 Закону України «Про прокуратуру» та відповідного наказу Генерального прокурора "Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні".
Підготовче судове засідання досі не вдалося провести за відсутності всіх учасників, а від прокурора клопотань щодо відкладень, слухань в режимі відеоконференції, чи інших для забезпечення проведення розгляду справи не надходило, що свідчить взагалі про якесь безвідповідальне чи то свідомо недбале ставлення до своїх процесуальних обов`язків,
З урахуванням наведених обставин, у діях групи прокурорів вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні своїх професійних обов`язків, зокрема, у неявках в судове засідання з неповажних причин та перешкоджанні реалізації права обвинувачених і потерпілого на розгляд кримінального провадження у розумні строки, що в свою чергу, спонукатиме суд звернутися до відповідного дисциплінарного органу - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.
З урахуванням вищевикладеного, з метою усунення подібних порушень закону та встановлення осіб, винних в допущених порушеннях, вважаю за необхідне повторно довести вищевикладені обставини до відома Генерального прокурора шляхом винесення окремої ухвали, застосувавши загальні принципи верховенства права.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 262 ЦПК, 372 КПК України, суд-,
П О С Т А Н О В И В :
Обставини, викладені в даній ухвалі, довести до відома Генерального прокурора та керівника Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіонудля реагування в межах повноважень та прийняття відповідного рішення, направивши вказану окрему ухвалу.
Про розгляд окремої ухвали повідомити Новоархангельський районний суд Кіровоградської області протягом місяця з дня отримання копії даної ухвали.
Роз`яснитии, що залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених в ній порушень закону, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягнуть за собою адміністративну відповідальність визначену ст.185-6 КУпАП України.
Окрема ухвала в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Новоархангельський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя: