Справа № 302/341/25
Провадження № 1-кп/302/72/25
У Х В А Л А

22 жовтня 2025 року селище Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 і представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисниці адвокатки ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Міжгірського районного суду Закарпатської області матеріали кримінального провадження, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000138 від 13.07.2024, за обвинуваченням ОСОБА_7 в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

у с т а н о в и в:

У провадженні Міжгірського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000138 від 13.07.2024, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

17 липня 2025 року захисниця обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатеса ОСОБА_8 подала письмове клопотання, зареєстроване в канцелярії суду 18.07.2025, про виклик для допиту в суді судових експертів Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ОСОБА_9 та ОСОБА_10 для надання роз`яснень стосовно проведених ними експертиз.

Клопотання обґрунтовує тим, що у висновку № СЕ-19/107-24/8311-ІТ експерт ОСОБА_9 у розділі «Умови достовірності результатів дослідження» вказує, що фактичні дані, що містяться в схемі до протоколу огляду місця ДТП, мають недостатній рівень інформативності та не у повному обсязі відображають дорожні умови, обстановку на місці дорожньо-транспортної пригоди і весь комплекс слідової інформації. При цьому експерт зазначає у вказаному розділі, що зазначені обставини не дають змоги під час експертного дослідження провести графічні побудови точного місця зіткнення. Не зважаючи на такі зауваження, експерт надає висновки та вказує місце контактування та кут контактування ТЗ.

Окрім того, експерт зазначає, що найбільш інформативними ознаками для визначення місця зіткнення є під № 1 електросамокат, але місце зіткнення не прив`язує до розміщення електросамоката, а лише до уламка скла, не пояснюючи чому такі висновки. Експерт установлює кут контактування, але не пояснює, яким чином такий міг утворитися, якщо місце зіткнення він прив`язує до місця розташування уламка скла.

Відповідно до висновку № СЕ-19/107-24/8312-ІТ від 28.08.2024 експерт ОСОБА_9 самостійно збирає вихідні дані, оскільки покликається на висновки транспортно- трасологічного дослідження щодо місця зіткнення, які йому слідчим надано не було. Більше того, експерт самостійно вирішує питання щодо технічної спроможності показів ОСОБА_7 , хоча йому таке питання не ставилось. Зокрема, експерт установив неспроможність з огляду на вказану ОСОБА_7 відстань від місця знаходження автомобіля в момент виникнення небезпеки для руху до місця зіткнення в поздовжній проекції. Так, під час слідчого експерименту ОСОБА_7 указав відстань 6,2 м, а також указав траєкторію руху електросамоката та час який минув від моменту виникнення небезпеки для руху до зіткнення. Експерт зазначив, що при швидкості 50 км/год за вказаний час виникнення небезпеки для руху автомобіль подолає 7,5-11,1 м, а водій вказав 6,2 м. Окрім того, експерт уважав технічно неспроможними покази з огляду на неправильно вказане водієм місце первинного контактування, експерт констатував, що вказане на слідчому експерименті місце контактування 2,3 м від правого краю проїзної частини є невірним, оскільки осип скла знаходиться на віддалі 0,3 м від правого краю проїзної частини дороги. А відтак чи достовірно встановлене місце первинного контактування в районі осипу скла (за 0,3 м), якщо у висновку № СЕ-19/107-24/8311-ІТ експерт у розділі «Умови достовірності результатів дослідження» вказує, що фактичні дані, що містяться в схемі до протоколу огляду місця ДТП, мають не достатній рівень інформативності та не у повному обсязі відображають дорожні умови, обстановку на місці дорожньо-транспортної пригоди і весь комплекс слідової інформації, та експерт зазначив у цьому розділі, що зазначені обставини не дають змоги під час експертного дослідження провести графічні побудови точного місця зіткнення. За таких обставини постає питання чи могли експерти оцінювати на предмет технічної спроможності покази ОСОБА_7 щодо місця контактування.

Також із висновку експерта № СЕ-19/107-24/11694-ІТ від 20.11.2024 додаткової інженерно-транспортної експертизи вбачається, що експерт ОСОБА_10 бере до уваги місце зіткнення на відстані біля 0,3 м до правого краю дороги, хоча під час трасологічного дослідження було вказано, що місце зіткнення передує місцю фіксації осипу скла та не вказано чи в поперенчій, чи в поздовжній проекції. При цьому, експерт доходить висновку, що у даній дорожній ситуації, для забезпечення безпеки дорожнього руху водія автомобіля «Кіа Сеrato», номерний знак НОМЕР_1 , ОСОБА_7 повинен був керуватись технічними вимогами пунктів 13.1, 13.3 ПДР із посиланням на термін «безпечний інтервал», тобто ОСОБА_7 мав технічну можливість запобігти наїзду на ОСОБА_4 , який у цей час рухався на електросамокаті в попутному напрямку по краю проїзної частини, то невідповідності зазначеним вимогам у його діях, із технічної точки зору, перебувають у причинному зв`язку з настанням даної ДТП. Попри вказані обставини судовий експерт у висновку експерта № СЕ-19/107-24/11694-ІТ від 20.11.2024 зазначає, що місце зіткнення знаходиться на відстані біля 0,3 м до правого краю дороги, а відтак доходить до висновку, що ОСОБА_7 рухався з інтервалом 0,3 м до правого краю дороги. У той же час експерт ігнорує ту обставину, що встановлений трасологом кут зіткнення 20°, яке очевидно унеможливлює рух автомобіля під таким кутом до краю дороги. Окрім цього, в дослідницькій частині висновку, відповідаючи на запитання № 1, експерт зазначає, що у даній дорожній ситуації, згідно з наданих вихідних даних, ОСОБА_7 здійснив наїзд правою передньою частиною на ОСОБА_11 , який рухався на електросамокаті в попутному напрямку по краю проїзної частини автодороги та раптово здійснив маневр справа наліво (згідно з обставин ДТП та вихідних даних п.5 і п.b).

У ході досудового розслідування як ОСОБА_7 , так і свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (пасажири автомобіля під керуванням ОСОБА_7 ), а також малолітній свідок ОСОБА_15 (безпосередній очевидець події товариш ОСОБА_16 ) одноголосно повідомляли про здійснення об`їзду (обгону) ОСОБА_7 електросамоката та раптову зміну напрямку руху ОСОБА_17 у напрямку автомобіля в момент, коли автомобіль виконував маневр обгону. Однак у вихідних даних слідчим не задавалась інформація про раптову зміну напрямку руху ОСОБА_17 , а лише було викладено таку в обставинах справи в постанові. При цьому експерт таку інформацію сприйняв, але зазначив, що надані для дослідження матеріали та фактичні дані є достатніми, відсутні суперечності та інші негативні чинники у постанові й інших джерелах вихідних (фактичних) даних, що дає змогу забезпечити достовірність дослідження. При цьому, експерт достовірно знаючи, що ОСОБА_18 змінював напрямок руху, в ході дослідження перевіряв виключно дотримання водієм ОСОБА_7 безпечного інтервалу, не враховуючи при цьому, що саме внаслідок зміни напрямку руху ОСОБА_17 відбулось зближення електросамокату до автомобіля. Експерт, досліджуючи відповідність дій ОСОБА_16 в питанні №2, покликається на те, що останній мав діяти відповідно до п. 10 1 ПДР, тобто перед початокм руху, перестроюванням а будь-якою зміною напрямку руху переконатися у безпечності та робить примітку про повну відповідальність водія, що починає рух, перестроювання або змінює напрямок. Таким чином, експерт при суперечності вихідних даних та обставин справи, невідповідність дій ОСОБА_16 , не повідомляє про це ініціатора експертизи і, як наслідок, робить необ`єктивний, неповний та неправильний висновок експерта.

Таким чином, захисниця ОСОБА_8 вважає, що зазначені висновки проведених інженерно-транспортних експертиз з дослідження обставин та механізму дорожньо-транспортної пригоди, а також транспортно-трасологічного дослідження містять суперечності, а відтак для роз`яснення таких необхідно викликати для допиту і роз`яснення висновків експерта Закарпатського НДЕКЦ МВС України судових експертів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 та його захисниця адвокатка ОСОБА_8 підтримали дане клопотання та просили його задовольнити з підстав указаних у ньому.

Прокурор, законний представник і представник потерпілого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши подане клопотання, матеріали кримінального провадження, суд доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Оцінка висновку експерта проводиться за загальними правилами оцінки доказів. Однією з особливостей оцінки висновку експерта є необхідність спеціального мотивування підстав, за якими відхиляється висновок.

Суд під час оцінювання висновку експерта має з`ясувати: 1) чи було дотримано вимог законодавства під час призначення та проведення експертизи; 2) чи не було підстав для відводу експерта; 3) компетентність експерта й дотримання меж його повноважень; 4) достатність поданих експертові об`єктів дослідження; 5) повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; 6) узгодженість між дослідницькою частиною та висновком експертизи; 7) обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи висновок експерта, суд може перевірити як дотримання процесуального порядку проведення експертизи (перевірку законності викладеного), так і правильність висновків (перевірка обґрунтованості висновку).

Оцінка обґрунтованості висновку експерта повинна враховувати перевірку правильності застосованих наукових положень та обраної методики дослідження; умотивованості, аргументованості висновку; наявності або відсутності у висновку експерта внутрішніх суперечностей; наявності у висновку експерта повних відповідей на поставлені питання.

Ретельній оцінці повинні бути піддані фактичні вихідні дані, які використані експертом самостійно з матеріалів кримінального провадження.

За результатами такої оцінки суд може дійти таких висновків: висновок експерта повний та обґрунтований і такий, що має значення для кримінального провадження; висновок неповний або недостатньо зрозумілий і потребує допиту експерта чи проведення додаткової експертизи; висновок експерта необґрунтований або сумнівний з точки зору його правильності і вимагає повторної експертизи чи інших процесуальних дій з метою його перевірки.

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження.

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

На підставі ч. 7 ст. 101 КПК України кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст. 356 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

У матеріалах кримінального провадження містяться висновки експертів: № СЕ-19/107-24/8311-ІТ, № СЕ-19/107-24/8312-ІТ від 28.08.2024 (інженерно-транспортна експертиза, експерт ОСОБА_19 ), № СЕ-19/107-24/11694-ІТ від 20.11.2024 (додаткова інженерно-транспортна експертиза, експерт ОСОБА_20 ).

Проте захисницею обвинуваченого ОСОБА_7 адвокаткою ОСОБА_8 вказано на ряд суперечностей у цих висновках у зв`язку з чим заявлено клопотання про допит експертів.

З огляду на наведене вище та для усунення будь-яких суперечностей та сумнівів щодо розуміння та трактування висновків експертів, а також із метою забезпечення обвинуваченого права на судовий захист, суд, з урахуванням позицій інших учасників судового провадження, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання сторони захисту про виклик для допиту в суді експертів.

Керуючись статтями 101, 356, 369, 376, 532 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисниці обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатки ОСОБА_8 про виклик для допиту експертів задовольнити.

Викликати в судове засідання, призначене на 4 грудня 2025 року о 14:00 год експертів Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (88018, Закарпатська область, м. Ужгород, Слов`янська набережна, 25) ОСОБА_9 та ОСОБА_10 для надання роз`яснення (пояснень) стосовно висновків експертів № СЕ-19/107-24/8311-ІТ, № СЕ-19/107-24/8312-ІТ від 28.08.2024 (інженерно-транспортна експертиза), № СЕ-19/107-24/11694-ІТ від 20.11.2024 (додаткова інженерно-транспортна експертиза).

Роз`яснити експертам право приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції шляхом направлення відповідних клопотань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1