Справа № 461/571/25
Провадження № 1-кп/461/302/25
УХВАЛА

судового засідання

03.11.2025 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

її захисника ОСОБА_6 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000070 від 15.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

встановив:

у провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000070 від 15.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

В ході судового провадження прокурором заявлено клопотання про привід свідка ОСОБА_7 , у зв`язку з його неодноразовою неявкою у судові засідання, а також накладення на нього штрафу в порядку ст.327 КПК.

Матеріали справи та обставини встановлені в ході розгляду клопотання свідчать про те, що свідок повідомлявся про необхідність прибуття в судове засідання, однак на виклики суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Крім того, ухвали суду від 14.10.2025, 20.10.2025 та 22.10.2025 про привід зазначеної особи виконані не були, свідок в судове засідання не доставлений.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України, свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

За частиною 2 ст. 67 КПК України, за злісне ухилення від явки до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду свідок несе відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до положень ч. 1 статті 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, спеціаліст, перекладач або експерт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі:

від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора;

від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

У випадку, встановленому частиною першою цієї статті, до підозрюваного, обвинуваченого, свідка може бути застосовано привід.

За злісне ухилення від явки свідок, потерпілий несе відповідальність, встановлену законом.

Частинами 1, 2, 3 статті 140 КПК України встановлено, що привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу приймається: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора або з власної ініціативи, а під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали. Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Відповідно до ч. 2-4 ст.142 КПК України, під час судового провадження клопотання про здійснення приводу розглядається негайно після його ініціювання. Слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи. Копія ухвали про здійснення приводу, завірена печаткою суду, негайно надсилається органу, на який покладено її виконання.

Положення статті 143 КПК України встановлюють, що виконання ухвали про здійснення приводу може бути доручене відповідним підрозділам органів Національної поліції, органів безпеки, органів Бюро економічної безпеки України, Національного антикорупційного бюро України або Державного бюро розслідувань. Ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу. Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу.

У випадку невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання ухвали про здійснення приводу, до неї можуть бути застосовані заходи фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику. Застосуванню заходів фізичного впливу повинно передувати попередження про намір їх застосування. У разі неможливості уникнути застосування заходів фізичного впливу вони не повинні перевищувати міри, необхідної для виконання ухвали про здійснення приводу, і мають зводитися до мінімального впливу на особу. Забороняється застосування заходів впливу, які можуть завдати шкоди здоров`ю особи, а також примушення особи перебувати в умовах, що перешкоджають її вільному пересуванню, протягом часу більшого, ніж необхідно для негайного доставлення особи до місця виклику. Перевищення повноважень щодо застосування заходів фізичного впливу тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Згідно частини 1 статті 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до положень ч. 1 статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно ч. 3 ст. 23 КПК України, сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Жодних доказів, які свідчать про поважність неявки свідка в ході розгляду клопотання прокурора суду не надано.

З матеріалів судового провадження вбачається, що свідок ОСОБА_7 викликався в судове засідання у визначеному законом порядку шляхом скерування відповідної повістки за наявною у суду адресою. Зазначений свідок на виклики суду не з`явився, рекомендовані повідомлення повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Ухвали суду про привід не виконано.

Даних про неможливість застосування приводу з підстав визначених ч. 3 ст. 140 КПК України в ході розгляду клопотання не встановлено.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи прокурора, а також інших учасників процесу, які не заперечили проти задоволення відповідного клопотання, суд приходить до висновку, що свідка слід доставити у судове засідання приводом через органи Національної поліції.

При цьому суд враховує, що подальша неявка свідка може потягнути повторне відкладення розгляду справи, що призведе до затягування судового процесу.

Відповідно до ст. 144 КПК України, грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Згідно ч. 2,3 КПК України, під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання. Слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Керуючись ст. 139, 140, 142, 143, 144, 327 КПК України,

постановив:

Судове засідання відкласти на 10 листопада 2025 року 11 годин 00 хвилин.

Зобов`язати уповноважених осіб Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області доставити у судове засідання на 10 листопада 2025 року 11 годин 00 хвилин, у приміщення Галицького районного суду міста Львова (м. Львів, вул. Чоловського, 2) свідка:

ОСОБА_7 проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

Виконання ухвали доручити Львівському районному управлінню поліції № 1 ГУНП у Львівській області.

Копію ухвали направити керівнику Галицької окружної прокуратури м. Львова та прокурору даної прокуратури ОСОБА_3 - для контролю та сприяння у виконанні.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , захід забезпечення кримінального провадження - накладення грошового стягнення у розмірі 2 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6056 гривень 00 копійок.

Скерувати копію даної ухвали ОСОБА_7 та роз`яснити йому, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1