Справа № 471/881/25
Провадження №1-кс/471/310/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" вересня 2025 р.

Слідчий суддя Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Єланець Єланецького району Миколаївської області, українця, громадянина України, неодруженого, без інвалідності, не маючого статусу депутата, який на момент вчинення кримінального правопорушення проходив військову службу за мобілізацією на посаді водія 1 відділення протитанкових ракетних комплексів взводу протитанкових ракетних комплексів 2 механізованого батальйону частини військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні "старший солдат", зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Братського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області погоджене з прокурором, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ ВП №1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0000152 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

01.08.2025 року слідчим суддею Братського районного суду Миколаївської області ОСОБА_4 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на на 60 (шістдесят) днів тобто до 27 вересня 2025 року з визначенням застави у виді 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

На даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії, необхідно закінчити проведення призначеної судово-психіатричної експертизи, провести інші слідчі (розшукові) дії, які необхідні для повного та об`єктивного розслідування кримінального провадження, виконати вимоги ст..ст. 290-291 КПК України з потерпілим, підозрюваним та його захисником, та надати їм достатній час для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, скласти та направити до суду обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. У зв`язку з вище викладеним та при наявності ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виникла необхідність в продовженні строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 .

Прокурор та слідчі під час судового засідання підтримали дане клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Обвинувачений ОСОБА_4 , заперечував щодо продовження строку тримання під вартою, зазначив суду, що має намір повернутися до служби у лавах ЗСУ, а це неможливо під час перебування його у СІЗО. Також зазначив, що вбивство собаки сталося через необхідну самооборону, тому що пес кидався на нього неодноразово, та у нього не було іншого виходу. Щодо вбивство кота, то він цей факт не визнає. Свідків даних подій не було, а його матір, яка була допитана як свідок, має до нього неприязні відносини, тому її покази не є об`єктивними. Враховуючи вищевикладене просив суд застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_5 під час судового розгляду клопотання зазначив, що ризики, вказані у клопотанні ані прокурором, ані слідчим не доведено, лише перераховано у клопотанні. Захисник надав суду письмові заперечення щодо клопотання, які підтримав під час судового розгляду, зазначив, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в повній мірі забезпечить вимоги кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, надані на обґрунтування клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею враховуються вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується включно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Наразі органом досудового розслідування ОСОБА_4 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 299 КК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Як встановлено ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, обґрунтування доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно також містити обставини, які вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним ризикам у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими у ході досудового розслідування.

Прокурором таких доказів не надано. Зокрема, прокурором не доведено ризик переховування від слідства та ризик вчинення повторного кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У даному випадку, такі конкретні факти суду не надані і не викладені обставини, які свідчать про необхідність продовження щодо підозрюваного саме тримання під вартою та не доведено слідчому судді, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 і 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі викладеного, для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, дані про особу підозрюваного, наявність позитивної характеристики за місцем мешкання, те, що він раніше не судимий, пояснення підозрюваного, що він має намір продовжити службу у ЗСУ, слідчий суддя вважає доцільним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.177, 178,181, 183, 197, 314, 315, 316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строків досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 30 жовтня 2025 року, за місцем проживання: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

- з`являтися до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із місця в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду ( АДРЕСА_1 );

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвалу передати для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 30.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1