Справа № 650/1365/25
провадження №1-кс/650/367/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2025 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000513 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кобці Васильківського району Київської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , маючого на утриманні малолітню дитину, а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовослужбовця за контрактом (з числа умовно-достроково звільнених), кулеметника стрілецької спеціалізованої роти військової частини НОМЕР_1 , раніше неодноразово судимого,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною другої статті 289 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, за наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, до нього має бути застосований вказаний запобіжний захід.

На судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

На судовому засіданні підозрюваний заперечив проти застосування стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначивши про необхідність застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні захисник підтримав позицію підозрюваного та просив суд застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя встановив, що слідчим слідчого відділення Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000513, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 березня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України.

З матеріалів клопотання та доданих до нього документів убачається, що ОСОБА_5 08 березня 2025 року у порядку статей 276-278 КПК України вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України. Також 08 березня 2025 року ОСОБА_5 затримано у порядку статей 208, 615 КПК України.

Відповідно до змісту повідомлення про підозру ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 08 березня 2025 року близько 06 години 00 хвилин, перебуваючи на вул. Затишна в с-щі Біла Криниця Бериславського району Херсонської області, діючи умисно, повторно, з метою незаконного заволодіння транспортним засобом, таємно, через вхідну хвіртку проник на загороджену територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , звідки незаконно заволодів скутером марки «HONDA» моделі «DIO AF68», без реєстраційного номера, номер шасі НОМЕР_2 , сірого кольору, який належить ОСОБА_8 . Надалі підозрюваний викотив вказаний скутер на вулицю, за допомогою викрутки зламав замок запалювання та привів у дію двигун, після чого поїхав на вказаному транспортному засобі у невідомому напрямку та розпорядився ним на власний розсуд.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за частиною другою статті 289 КК України як незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно, з проникненням в інше сховище.

Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами, долученими до клопотання, зокрема: повідомленням про вчинення злочину від 08 березня 2025 року (ЄО 2978); протоколами огляду місця події від 08 березня 2025 року за адресою вчинення події та на території кладовища поблизу вул. Підстанційна у с-щі Велика Олександрівка; допитом потерпілої ОСОБА_8 ; показами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , працівників поліції ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09 березня 2025 року за участі свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 08 березня 2025 року, у якому він виклав обставини заволодіння транспортним засобом; протоколом затримання від 08 березня 2025 року; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

На цій стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи, а перевіряє наявність обґрунтованої підозри. З урахуванням наведених матеріалів слідчий суддя дійшов висновку, що підозра є обґрунтованою.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Усвідомлення реальної загрози призначення покарання у виді позбавлення волі може спонукати його до ухилення від явки та переховування. При цьому слідчий суддя враховує відомості про особу підозрюваного, у тому числі те, що він раніше неодноразово судимий, а також характер та спосіб інкримінованого діяння. У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість незаконного впливу на потерпілу та свідків, слідчий суддя вважає наявним з огляду на те, що показання потерпілої та свідків мають істотне значення для встановлення обставин події. Відповідно до вимог статей 23, 224 КПК України та частини четвертої статті 95 КПК України суд може покладати в основу висновків лише показання, які він безпосередньо сприймав у судовому засіданні, або отримані у порядку статті 225 КПК України. До моменту безпосереднього допиту потерпілої та свідків у судовому засіданні ризик їхнього незаконного впливу з боку підозрюваного не усувається. Наявність у підозрюваного можливості отримати анкетні дані потерпілої та свідків, а також зацікавленість уникнути відповідальності об`єктивно створюють ймовірність впливу на них з метою зміни показань або відмови від їх надання.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки підозрюваний має попередні судимості, що свідчить про його схильність до протиправної поведінки та відсутність належних висновків після відбуття покарання. Крім того, ймовірний незаконний вплив на потерпілу та свідків може проявлятись у формах, що містять ознаки самостійного кримінального правопорушення, що додатково підтверджує наявність цього ризику.

Оцінюючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя враховує: наявність доказів, що підтверджують обґрунтовану підозру; тяжкість інкримінованого злочину; дані про особу підозрюваного, у тому числі попередні судимості; а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належного запобігання встановленим ризикам.

З огляду на сукупність установлених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти наведеним ризикам, а тому є підстави для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про розмір застави, слідчий суддя, керуючись частиною третьою статті 183 та статтею 182 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного та наявних ризиків, визначає заставу у вісімдесяти розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 грн, яка є достатньою мірою для гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірною.

Отже, клопотання слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню, із застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави та покладенням обов`язків у разі її внесення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 58 діб.

Визначити підозрюваному заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 06 травня 2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 14 березня 2025 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1