У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000038 від 06.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 як прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на: банківських рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА» ():

- НОМЕР_1 , відкриті в АТ "АСВIО БАНК" (МФО 353489);

- НОМЕР_2 , відкриті в АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614);

- НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335);

- НОМЕР_9 та НОМЕР_10 , відкриті в АТ "Державний ощадний банк України" (МФО 322669);

- НОМЕР_11 , відкриті в АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299),

на суму (в еквіваленті) 29 790 235,76 грн., заборонивши розпорядження вказаними грошовими коштами та зупинивши видаткові операції по зазначених рахунках, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Зобов`язати службових осіб АТ "АСВIО БАНК" (МФО 353489), АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614), АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335), Публічного акціонерному товаристві "Державний ощадний банк України" (МФО 322669), АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299), надати старшому детективу Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_4 , іншим детективам групи детективів у цьому кримінальному провадженні, або уповноваженій особі за дорученням детектива, довідку про залишок коштів на момент накладення арешту на розрахункові рахунки вищевказаного підприємства, та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на зазначених рахунках на запит детектива або прокурора.

На обґрунтування клопотання зазначив, що детективами Територіального управління БЕБ у Київській області, за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 06.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «ЧИСТА ВОДА» (), а саме керівник ОСОБА_5 та головний бухгалтер ОСОБА_6 , у період з 01.01.2018 по 31.03.2025, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до податкових декларацій з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, у порушення ст. 252 Податкового кодексу України (ПКУ), занизили вартість одиниці товарної продукції (підземні води), що призвело до заниження податкових зобов`язань з рентної плати на загальну суму 29 790 235,76 грн.

Зокрема, відповідно до пункту 252.7 ст. 252 Податкового кодексу України вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин:

- 252.7.1. за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);

- 252.7.2. за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини, а також руд заліза.

В порушення вищевказаних норм ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у податкових деклараціях за період з 01.01.2018 по 30.06.2024 систематично вказували занижену розрахункову вартість одиниці підземної води у рядку 10 додатку 1 до декларації з рентної плати, одночасно зазначаючи фактичну ціну реалізації - 0 грн.

Таким чином, службові особи систематично не враховували фактичні ціни реалізації, які були значно вищими, ніж задекларовані, що суперечить п. 252.7

ст. 252 ПКУ, якою визначено, що вартість одиниці товарної продукції має визначатися за більшою величиною, тобто на основі фактичних цін реалізації, отриманих від господарських операцій у звітному періоді.

Крім того, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , завищили витрати на передпродажну підготовку, фасування та доставку, які зменшують дохід для розрахунку вартості одиниці товарної продукції, не надавши при цьому документального підтвердження таких витрат, що порушує п. 252.9 ст. 252 ПКУ.

Факт заниження податкових зобов`язань підтверджений висновком судового експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 08.10.2025 № СЕ25-172/5.

Зокрема, експертом встановлено, що ТОВ «ЧИСТА ВОДА» у період з 01.01.2018 по 31.03.2025, шляхом заниження вартості одиниці товарної продукції (підземні води питні та промислові), допустило заниження податкових зобов`язань з рентної плати. Загальний розмір ненадходження до державного бюджету, підтверджений документально, становить 29 790 235,76 грн, зокрема: 2018 рік - 3 150 660,19 грн., 2019 рік - 4 252 454,58 грн., 2020 рік - 4 149 481,67 грн., 2021 - 5 154 129,82 грн., 2022 - 2 580 621,17 грн., 2023 - 4 546 430,89 грн., 2024 - 5 038 280,13 грн., 1 квартал 2025 - 1 324 382,60 грн.;

Під час досудового розслідування встановлено, що під час здійснення господарської діяльності службовими особами ТОВ «ЧИСТА ВОДА» () використовуються банківські рахунки:

- НОМЕР_1 , відкриті в АТ "АСВIО БАНК"

(МФО 353489);

- НОМЕР_2 , відкриті в АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614);

- НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335);

- НОМЕР_9 та НОМЕР_10 , відкриті в АТ "Державний ощадний банк України" (МФО 322669);

- НОМЕР_11 , відкриті в АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299).

Враховуючи, що внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, службові особи ТОВ «ЧИСТА ВОДА», а саме директор ОСОБА_5 та головний бухгалтер ОСОБА_6 , шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до податкових декларацій з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у період з 01.01.2018 по 31.03.2025, не відобразили фактичну вартість реалізації підземних вод, що призвело до заниження податкових зобов`язань, у результаті чого державний бюджет України недоотримав кошти в особливо великому розмірі - 29 790 235,76 грн, зазначені грошові кошти (у безготівковій формі), що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА» та були отримані юридичною особою внаслідок вчинення вказаного кримінального правопорушення, мають ознаки речових доказів відповідно до ст. 98 КПК України, оскільки набуті злочинним шляхом і можуть бути використані для підтвердження обставин, що встановлюються під час кримінального.

17.11.2025 постановою детектива вказані грошові кошти на банківських рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА» визнано речовими доказами.

Так, підставою для арешту майна - грошових коштів на банківських рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА» - є відповідність критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме те, що вони є об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Необхідність такого арешту зумовлена наявністю ризиків приховання, відчуження грошових коштів службовими особами ТОВ «ЧИСТА ВОДА».

Таким чином, іншим способом, ніж накласти арешт на грошові кошти на банківських рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА», неможливо досягти завдань кримінального провадження.

Незастосування даного виду заходу забезпечення зашкодить кримінальному провадженню, призведе до втрати та зникнення речових доказів, унеможливить відшкодування збитків завданих Державному бюджету України та виконання рішення суду.

У ході досудового розслідування виникла необхідність накласти арешт на грошові кошти ТОВ «ЧИСТА ВОДА» (), які знаходяться на банківських рахунках: НОМЕР_1 , відкриті в АТ "АСВIО БАНК" (МФО 353489); НОМЕР_2 , відкриті в АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614); НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335); НОМЕР_9 та НОМЕР_10 , відкриті в АТ "Державний ощадний банк України" (МФО 322669); НОМЕР_11 , відкриті в АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299), оскільки відповідно до матеріалів кримінального провадження встановлено, що ці рахунки використовуються ТОВ «ЧИСТА ВОДА» у своїй господарській діяльності, і на них можуть знаходитися грошові кошти, отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, необхідність у накладенні арешту обумовлюється метою забезпечення збереження речових доказів, а саме грошових коштів, які одержані товариством внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі суми завданої державі шкоди, а саме - 29 790 235,76 грн., забезпечення майбутньої конфіскації майна, як виду покарання для службових осіб ТОВ «ЧИСТА ВОДА» () та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Клопотання слідчого про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його протиправного відчуження до розгляду клопотання по суті.

Розгляд клопотання прокурора здійснювався без повідомлення власників майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (псуванню, перетворенню, використанню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме, нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Судом встановлено, що детективами Територіального управління БЕБ у Київській області, за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000038 від 06.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 3 ст. 212 КК України.

Під час досудового розслідування органом досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «ЧИСТА ВОДА» (), а саме керівник ОСОБА_5 та головний бухгалтер ОСОБА_6 , у період з 01.01.2018 по 31.03.2025, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей до податкових декларацій з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, у порушення ст. 252 Податкового кодексу України (ПКУ), занизили вартість одиниці товарної продукції (підземні води), що призвело до заниження податкових зобов`язань з рентної плати на загальну суму 29 790 235,76 грн.

Факт заниження податкових зобов`язань підтверджений висновком судового експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 08.10.2025 № СЕ25-172/5.

Зокрема, експертом встановлено, що ТОВ «ЧИСТА ВОДА» у період з 01.01.2018 по 31.03.2025, шляхом заниження вартості одиниці товарної продукції (підземні води питні та промислові), допустило заниження податкових зобов`язань з рентної плати. Загальний розмір ненадходження до державного бюджету, підтверджений документально, становить 29 790 235,76 грн., зокрема: 2018 рік - 3 150 660,19 грн., 2019 рік - 4 252 454,58 грн., 2020 рік - 4 149 481,67 грн., 2021 - 5 154 129,82 грн., 2022 - 2 580 621,17 грн., 2023 - 4 546 430,89 грн., 2024 - 5 038 280,13 грн., 1 квартал 2025 - 1 324 382,60 грн.;

Під час досудового розслідування встановлено, що під час здійснення господарської діяльності службовими особами ТОВ «ЧИСТА ВОДА» () використовуються банківські рахунки:

- НОМЕР_1 , відкриті в АТ "АСВIО БАНК" (МФО 353489);

- НОМЕР_2 , відкриті в АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614);

- НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335);

- НОМЕР_9 та НОМЕР_10 , відкриті в АТ "Державний ощадний банк України" (МФО 322669);

- НОМЕР_11 , відкриті в АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299).

17.11.2025 року, враховуючи положення ст. 98 КПК України, грошові кошти у розмірі 29 790 235,76 грн., що знаходяться на вищезазначених банківських рахунках, визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Так, згідно ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що вказані речі зберегли на собі сліди злочину, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також враховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000038.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити частково.

Разом з тим, слідчий суддя вбачається підстав для зобов`язання службових осіб банківських установ повідомляти правоохоронні органи про суму коштів, що знаходяться на банківських рахунках, а також надати довідку щодо кількості грошових коштів на розрахунковому рахунку на час накладення арешту, оскільки даний спосіб зобов`язання банківської установи не відповідає меті вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000038 від 06.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ЧИСТА ВОДА» ():

- НОМЕР_1 , відкриті в АТ "АСВIО БАНК" (МФО 353489);

- НОМЕР_2 , відкриті в АТ "КРЕДI АГРIКОЛЬ БАНК" (МФО 300614);

- НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 та НОМЕР_8 , відкриті в АТ "Райффайзен Банк" (МФО 300335);

- НОМЕР_9 та НОМЕР_10 , відкриті в АТ "Державний ощадний банк України" (МФО 322669);

- НОМЕР_11 , відкриті в АТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299),

на суму (в еквіваленті) 29 790 235,76 грн., заборонивши розпорядження вказаними грошовими коштами та зупинивши видаткові операції по зазначених рахунках на вказану суму, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

В іншій частині у задоволенні клопотання відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Cлідчий суддя ОСОБА_1