Справа №639/3827/25
Провадження№1-кп/639/322/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2025 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в м. Харкові, в режимі відеоконференції, обвинувальний акт по кримінальному провадженню зареєстрованому 24 травня 2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0006940 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернівці, громадянина України, з середньою освітою, військовослужбовця військової служби за мобілізацією, який на час вчинення кримінального правопорушення перебував на посаді помічника гранатометника 3-го відділення 1-го взводу оперативного призначення 1-ої роти оперативного призначення (на бронетранспортерах) 1-го батальйону оперативного призначення ВЧ3017 НГУ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді у Новобаварському районному суді міста Харкова знаходиться обвинувальний акт по вищевказаному кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 з посиланням на той факт, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 заперечували проти клопотання прокурора та просили суд скасувати запобіжний захід відносно обвинуваченого.

Заслухавши думку осіб, які беруть учать у судовому засіданні, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 331 КПК України в судовому засідання суд має право до спливу продовженого строку повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 18 вересня 2025 року відносно ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 16.11.2025 включно.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені умисного тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за який передбачене основне покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Частина 2 ст. 177 КПК України передбачає, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Суд звертає увагу, що прокурор у своєму клопотанні посилається, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Судом враховується, що на даний час є наявними ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачений може: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який, у відповідності до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких, за вчинення якого йому загрожує максимальне покарання у виді позбавленням волі на строк до 10 років, тому, думка про невідворотність покарання може спонукати його вчинити спроби переховуватися від суду; 3) незаконно впливати на свідків та інших учасників провадження у цьому ж кримінальному провадженні, свідки судом не допитані, докази не досліджені; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки звільнений умовно-достроково і був раніше судимий.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження застосування до ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Зазначені судом ризики не зменшились та не відпали, внаслідок чого відсутні підстави для зміни запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Згідно ч.8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Таким чином, врахувавши наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, суд дійшов до висновку про необхідність продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 1, 3 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Абзацом 8 ч.4 ст.183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Тобто, визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави та її розміру у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченою ст. 402 КК України є дискреційним повноваженням суду.

Разом з цим, автоматична відмова в застосуванні застави без здійснення судового контролю є несумісною з вимогами пункту 3 статті 5 Конвенції (рішення у справі "Piruzyan v. Armenia" п. п. 104-105).

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення у справі "Буров проти України" п. 51).

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави у провадженні визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах, щодо особи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість та обставини вчиненого ОСОБА_5 злочину, особу обвинуваченого, який раніше не судимий, його майновий стан та вік, суд вважає за необхідне визначити йому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для обвинуваченого, суд не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання перешкоджати встановленню істини у провадженні.

У разі внесення обвинуваченим застави, суд вважає за необхідне покласти на нього певні обов`язки, з передбачених ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.176, 177, 182, 183, 314, 315, 331, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 11 січня 2026 року включно.

Копію ухвали направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для долучення до матеріалів особової справи та вручення обвинуваченому ОСОБА_5 .

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України не визначати обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні.

У задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_5 про скасування запобіжного заходу відносно останнього відмовити.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , у разі внесення застави строком на два місяця такі обов`язки:

- прибувати за викликом суду;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за їх наявності).

Роз`яснити, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Новобаварського районного суду міста Харкова має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого по даному кримінальному провадженню застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі внесення застави, але невиконання заставодавцем обов`язків із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава буде звернута в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена, в частині застосування запобіжного заходу, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченому, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1