Провадження 1-о/991/17/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши заяву представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про перегляд ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року за нововиявленими обставинами у кримінальному провадженні № 0000598 від 23 квітня 2024 року

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про перегляд ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 за нововиявленими обставинами.

Згідно з ч. 1 ст. 464 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 35 цього Кодексу.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29 серпня 2025 року для розгляду цієї заяви (судова справа № 991/12217/24, провадження № 1- о/991/17/25) визначено суддю ОСОБА_1 , підстава здійснення автоматизованого розподілу: «за нововиявленими обставинами».

Ознайомившись зі змістом заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (в порядку Глави 34 КПК України), мною були встановлені підстави для заяви про самовідвід, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Так, основними підставами для самовідводу було те, що: (1) з огляду на положення ч. 3 ст. 35 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яке ухвалене слідчим суддею на стадії досудового розслідування, має розглядатись тим же слідчим суддею (складом суду). Водночас, якщо слідчий суддя, який ухвалив це рішення, з об`єктивних підстав не може розглянути таку заяву, то її розгляд (перегляд) має здійснювати інший слідчий суддя цього суду; (2) враховуючи положення підпункту 16.1.1 пункту 16 Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду , затверджених рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду № 3 від 25 березня 2025 року, розподіл судової справи, у тому числі заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, має здійснюватися, тому складу суду, який має повноваження для її розгляду, враховуючи, серед іншого, і наявність спеціалізації; (3) згідно з рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду № 2 від 25 жовтня 2022 року мої повноваження для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду (спеціалізація «слідчий суддя») діяли до 30 листопада 2024 року включно; (4) із 01 грудня 2024 року у мене відсутні повноваження як слідчого судді та із цієї дати мені не здійснюється розподіл клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких здійснюється слідчим суддею. Тобто, з 01 грудня 2024 року мені не мають розподілятись судові справи, які підлягають розгляду слідчими суддями.

Ухвалою судді Вищого антикорупційного суду від 10 вересня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви про самовідвід ОСОБА_1 , що підтверджується копією судового рішення, яка отримана 15 вересня 2025 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Хоча, на моє переконання, розподіл судової справи № 991/12217/24 (провадження 1- о/991/17/25), шляхом передачі її раніше визначеному складу суду здійснювався без дотримання вимог ч. 3 ст. 35 КПК України та без врахування обставин відсутності у судді відповідної спеціалізації «слідчий суддя» на момент автоматизованого розподілу, однак, враховуючи положення ч. 3 ст. 26 КПК України, а також наявність судового рішення, яким відмовлено у задоволенні моєї заяви про самовідвід, заява адвоката ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишається у моєму провадженні.

Представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 у заяві посилався на те, що нововиявленою обставиною для перегляду ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24, якою накладено арешт на майно, є відсутність дозволу слідчого судді на вилучення речей і документів, виявлених у житлі ОСОБА_2 та її батька ОСОБА_4 , а саме у квартирі АДРЕСА_1 , що підтверджується ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2024 року у справі № 757/31621/24-к. Вказана ухвала слідчого судді відсутня в матеріалах справи № 991/12217/24, таким чином її зміст не був відомий слідчому судді Вищого антикорупційного суду на час розгляду і ухваленні судового рішення про арешт майна.

Дослідивши заяву представника та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті кримінального провадження за нововиявленими обставинами з огляду на таке.

Згідно із ч. 1 ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Встановлено, що судове рішення, питання про перегляд якого порушене представником ОСОБА_2 , є ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24, яка набрала законної сили 13 листопада 2024 року (т. 1 а.с. 13 зв.).

Відповідно до ч. 2 ст. 464 КПК України не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

За ч. 2 ст. 459 КПК України нововиявленими обставинами є: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 накладено арешт на майно, вилучене 21 жовтня 2024 року під час тимчасового доступу до речей і документів, яке перебувало у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: грошові кошти загальною сумою 171 550 доларів США та 150 000 євро; грошові кошти загальною сумою 320 000 доларів США; грошові кошти загальною сумою 240 100 євро; наручний годинник у металевому корпусі сірого кольору марки Audemars Piguet, на звороті корпусу якого вигравіювані символи «№ 8398» (що з урахуванням характеру гравіювання візуально відповідає 08398), «6 92960» та «Royal Oak Off Shore» (т. 1 а.с. 10-13).

Зі змісту мотивувальної частини ухвали слідчого судді від 07 листопада 2024 року встановлено, що в ході вирішення питання щодо можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні слідчим суддею, зокрема враховано те, що: « …слідчий суддя Вищого антикорупційного суду постановив ухвалу від 03.10.2024 у справі № 991/7894/24, якою надав тимчасовий доступ до речей, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 … у матеріалах кримінального провадження № 0001048 від 20.06.2024, шляхом їх вилучення, а саме: коштів у розмірі 171 550 доларів США та 150 000 євро, годинника марки «ROYAL OAK OFF SHOR (AUDEMARS PIGUET)» з числовим написом «08398», вилучених 24.06.2024 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 ; коштів у розмірі 320 000 доларів США та 240 100 євро, вилучених 27.06.2024 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_3 . … У мотивувальній частині ухвали слідчим суддею, зокрема встановлено, що слідчими ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001048 від 20.06.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, ... У вказаному кримінальному провадженні проведені такі слідчі дії, а саме: … 27.06.2024 обшук (в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України) квартири за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_2 , під час якого виявлено та вилучено, зокрема, кошти у розмірі 320 000 доларів США та 240 100 євро. Ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва … від 19.07.2024 у справі № 757/31621/24-к надано дозвіл слідчим слідчої групи та прокурорам, які входять до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001048 від 20.06.2024, старшому слідчому Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгород) територіального управління ІНФОРМАЦІЯ_4 розташованого у м. Львові ОСОБА_6 , на проведення обшуку за місцями проживання … та ОСОБА_2 відповідно» (т. 1 а.с. 12).

Тобто, слідчий суддя, постановляючи 03 жовтня 2024 року ухвалу у справі № 991/7894/24, якою надано тимчасовий доступ до речей і документів, що перебували у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 , врахував наявність та зміст ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2024 року у справі № 757/31621/24-к, що знайшло своє відображення в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 про арешт майна.

Водночас, згідно з відомостями з автоматизованої системи документи суду КП «Д-3» слідчим суддею, яким постановлено як ухвалу від 03 жовтня 2024 року у справі № 991/7894/24 так і ухвалу від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 була суддя ОСОБА_1 .

Отже, у даному випадку, відсутні підстави стверджувати, що на час розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 клопотання детектива про арешт майна у справі № 991/12217/24, за результатом розгляду якого поставлено ухвалу від 07 листопада 2024 року, слідчому судді не було відомо про наявність ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2024 року у справі № 757/31621/24-к.

Тому, твердження представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 , викладені у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не відповідають дійсності.

Звертаю увагу, що Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 24 лютого 2025 року у справі № 991/7253/23, серед іншого, наведено аналіз норм ст. 459, 460 КПК України та інших, та зазначено, що «Вказані положення законодавства дають достатні підстави для висновку, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайною (екстраординарною) процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, але внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним», а також сформовано правовий висновок застосування норм права: «Рішення за наслідками перегляду за нововиявленими обставинами може бути оскаржене в порядку, передбаченому КПК, для оскарження того рішення, перегляду якого вимагала зацікавлена особа.

Ухвала слідчого судді може бути переглянута слідчим суддею під час досудового розслідування за нововиявленими обставинами, зазначеними у частині 2 статті 459 КПК, коли вона безпідставно обмежує конституційні права та свободи людини і її подальша чинність суперечитиме меті здійснення кримінального судочинства, а також якщо вона не втратила законної сили внаслідок спливу строку її дії або внаслідок її виконання та відсутні інші засоби правового захисту цих прав і свобод (апеляційне оскарження, періодичний перегляд, нове звернення тощо)».

Як вже встановлено вище ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 накладено арешт на майно, яке було вилучено у ході проведення обшуку в житлі за місцем проживання ОСОБА_2 .

Підставою для накладення арешту на майно стало те, що вилучені речі є предметом вчинення кримінальних правопорушень, а отже наявні обґрунтовані підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу. Тому, з метою збереження їх як речових доказів накладено арешт.

Тобто, фактично цим судовим рішенням обмежено право власності особи, якій це майно належить.

У той же час, при постановлені ухвали слідчим суддею перевірено розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та встановлено, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприяють досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечувають збереження речових доказів, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого детектив звернувся із клопотанням (т. 1 а.с. 10-13).

Також ухвала слідчого судді про арешт майна була предметом перевірки апеляційної інстанції, і за результатами розгляду апеляційної скарги, у тому числі представника ОСОБА_2 . Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року залишена без змін. Відповідно до мотивувальної частини ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 09 січня 2025 рокув ході розгляду апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку, що арешт забезпечує справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, відповідає принципу розумності, є співрозмірним, виходячи із завдань кримінального провадження, і не покладає індивідуальний та надмірний тягар на власників (т. 1 а.с. 105-109).

Отже відсутні підстави стверджувати, що ухвала слідчого судді від 07 листопада 2024 року у справі № 991/12217/24 безпідставно обмежує конституційні права та свободи людини, а її подальша чинність суперечитиме меті здійснення кримінального судочинства.

Також ухвала слідчого судді від 07 листопада 2024 року не втратила законної сили внаслідок спливу строку її дії або її виконання, оскільки Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено дію такого заходу забезпечення як арешт майна протягом усіх стадій кримінального провадження.

Разом з тим, у випадку арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження Кримінальним процесуальним кодексом України визначені інші засоби правового захисту прав і свобод, обмеження права власності, окрім перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема шляхом (1) апеляційного оскарження ухвали про арешт майна, або (2) скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПК України.

Як встановлено вище ухвала слідчого судді від 07 листопада 2024 року переглядалась Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду і залишена без змін, що підтверджується копією судового рішення від 09 січня 2025 року (т. 1 а.с. 105-109).

Окрім цього представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 неодноразово звертався до Вищого антикорупційного суду з клопотаннями про скасування арешту майна, що підтверджується копіями ухвал слідчих суддів від 14 квітня 2025 року у справі № 991/3231/25, від 14 липня 2025 року у справі № 991/7178/25 (т. 1 а.с. 110-114, 118-120).

Тобто, представниками ОСОБА_2 реалізоване право як на апеляційне оскарження судового рішення про арешт майна, так і скасування такого рішення у порядку ст. 174 КПК України.

Звертаю увагу, що кримінальним процесуальним законодавством не встановлені обмеження щодо кількості звернень зі скаргами в порядку ст. 174 КПК України, а часові обмеженнядля такого звернення визначаються межами кримінального провадження.

З огляду на викладене доходжу висновку про відсутність підстав для відкриття кримінального провадження за заявою представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про перегляд ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року про арешт майна за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст. 2, 7, 372, 376, 459, 464 КПК України, суддя

постановив:

Відмовити у відкритті кримінального провадження за заявою представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про перегляд ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07 листопада 2024 року за нововиявленими обставинами.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала заяву, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1