Справа № 686/2834/23
Провадження № 1-кс/686/859/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000483 від 14.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,-

встановив:

Прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із клопотанням про накладення арешту на майно з позбавленням права на відчуження та розпоряджання на наступні об`єкти нерухомого майна, а саме земельні ділянки, які розташовані за межами населеного пункту с. Ружичанка на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області із наступними кадастровими номерами: :03:012:0003, загальною площею 0. 3 га, яка перебуває у власності Розсошанської сільської ради () та на праві оренди перебуває у користуванні ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ФОП ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ); :03:012:0002 загальною площею 12.4738 га перебуває у власності Хмельницької обласної державної адміністрації () правокористувачем якої є ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» (), шляхом заборони відчуження, розпорядження земельною ділянкою, у тому числі шляхом накладення заборони на здійснення будь-яких дії щодо поділу, об`єднання земельної ділянки, зміни її цільового призначення, передачі в оренду чи на іншому праві користування, проведення реєстраційних та нотаріальних дій, заборони передачі земельної ділянки у власність, у тому числі шляхом викупу, а також у користування (оренду, суборенду, сервітут, емфітевзис, суперфіцій чи на будь-якому іншому праві); заборони надання дозволів на розроблення, виготовлення та затвердження технічної документації із землеустрою, проєктів землеустрою щодо відведення земельної ділянки, інвентаризації земель, поділу чи об`єднання земельних ділянок; заборони прийняття будь-яких рішень сільським головою, виконавчим комітетом чи сільською радою, спрямованих на зміну правового статусу земельної ділянки.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України, вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

При цьому, обов`язок доведення обґрунтованості клопотання КПК покладає на слідчого, дізнавача, прокурора, який звертається із відповідним клопотанням.

Матеріали клопотання містять витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000483 від 14.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, заяву ОСОБА_5 , план-схему земельної ділянки, додаткову угоду № 1 від 11.08.2022, акт прийому передачі об`єкта оренди від 11.08.2022, розпорядження Хмельницької обласної державної адміністрації, постанову про визнання речовими доказами від 15.01.2026, постанову про призначення комплексної земельно технічної, жіночно земельної експертизи та з питань землеустрою від 15.01.2026, протокол огляду від 10.01.2026, рішення Розсошанської сільської ради, висновок експерта від 28.08.2025, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек,єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Касаційний кримінальний суд у своїй постанові від 15 травня 2024 року зазначає, що витяг з ЄРДР не є кримінально-процесуальним рішенням та не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення прокурора або групи прокурорів чи постанову керівника відповідного органу досудового розслідування про призначення слідчого або групи слідчих, які здійснюватимуть повноваження прокурорів чи слідчих у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в кримінальному провадженні.

ЄРДР є лише електронною базою даних, відповідно до якої здійснюється збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким урегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.

Таким чином, витяг з ЄРДР не є процесуальним рішенням, а отже, не породжує жодних правових наслідків.

Касаційний кримінальний суд констатує, що певне процесуальне рішення, винесене під час досудового розслідування, має прийматися у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до цього процесуального рішення.

Водночас витяг з ЄРДР не може замінити такого процесуального рішення. Тобто, наявні в ЄРДР відомості є похідними від процесуальних рішень прокурора, вони не можуть бути використані для встановлення або спростування факту винесення або не винесення прокурором певного процесуального рішення у кримінальному провадженні.

Суд не зобов`язаний перевіряти підставність звернення та збирати докази на його підтвердження, а має лише перевірити правомірність та обґрунтованість такого, що відповідає положенням ст. 22 КПК України, відповідно до частини шостої якої суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, однак не перебирає на себе обов`язки сторони.

Враховуючи викладене, що клопотання подано особою, якою не підтверджено право на подання клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає поверненню ініціатору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.171, 172 КПК України,-

постановив:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000483 від 14.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України - повернути прокурору та встановити строк для усунення недоліків в 72 (сімдесят дві) години з моменту отримання ухвали та клопотання з додатками.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя