Справа № 991/414/26
Провадження 1-р/991/4/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні

заяву захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_4

про роз`яснення ухвали слідчого судді ВАКС від 16.01.2026 в справі №991/414/26

про застосування запобіжного заходу у вигляді застави

у кримінальному провадженні №0001123 від 27.11.2025,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

23.01.2026 до ВАКС надійшла заява захисника ОСОБА_3 (далі - заявник) в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено суддю ОСОБА_1 , яким здійснено судовий розгляд 28.01.2026.

2. Короткий виклад заяви і позицій учасників судового провадження.

2.1. Заявник у заяві просив: «Роз`яснити ухвалу від 16.01.2026 року у справі №991/414/26, а саме:

1. Чи правильно захист ОСОБА_4 розуміє рішення слідчого судді, що в пункті 3.7. ухвали викладено обставину, яка утворює виключний випадок застосування абзацу другого частини 5 статті 182 КПК України, а саме: ... особу підозрюваної як політичної діячки, що свідчить про наявність виключного випадку. Не змінюючи змісту судового рішення, прошу надати роз`яснення за допомогою одного з слів «Так» чи «Ні».

2. Якщо відповідь «Ні» або «Так, але обставини виключного випадку викладено ще в інших частинах ухвали», - прошу слідчого суддю перелічити в рішенні про роз`яснення вичерпне всі сторінки і абзаци ухвали від 16.01.2026 року, де викладено обставини, що утворюють виключний випадок як підставу застосування положень другого абзацу частини 5 статі 182 КПК і призначення ОСОБА_4 застави в 125 разів більше, ніж визначена законом верхня межа застави для тяжкого злочину. Не змінюючи змісту судового рішення, прошу надати роз`яснення шляхом посилань на всі сторінки і абзаци ухвали від 16.01.2026 року, в яких слідчий суддя відобразив фактичні обставини, що в сукупності утворили виключний випадок.

3. Чи правильно захист ОСОБА_4 розуміє рішення слідчого судді, що в пункті 3.б. ухвали викладено перелік обставин, які стали підставою для висновку про існування виключного випадку, а саме: 3) наразі вік підозрюваної становить 65 років і відсутня інформація щодо її стану здоров?я, яка перешкоджає застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави; 4) підозрювана заміжня, має повнолітню доньку; 5) підозрювана є народним депутатом України; 6) підозрювана раніше не судима; Не змінюючи змісту судового рішення, прошу надати роз`яснення за допомогою одного з слів «Так» чи «Ні».

4. Прошу роз`яснити судове рішення і в частині встановлення розміру застави 33 280 000 грн. (10 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) у спосіб відмінусування слідчим суддею 16720 000 грн. (5 024 прожиткових мінімумів) від суми застави 50 млн. грн. (15 024 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), якої в своєму клопотанні просив детектив. Не змінюючи змісту судового рішення, прошу надати роз`яснення шляхом посилань на конкретні сторінки і абзаци ухвали від 16.01.2026 року, в яких відображено обґрунтування рішення судді відмінусувати 16 720 000 грн. від 50 000 000 грн»,

що обґрунтовувалось зокрема таким:

«П. В чому ухвала слідчого судді від 16.01.2026 року є незрозумілою

В клопотанні від 15.01.2026 року детектив просить слідчого суддю призначити ОСОБА_4 запобіжний захід заставу в розмірі 50 млн. грн. (сторінка 13 клопотання останній абзац на сторінці).

При цьому, в клопотанні немає розрахунку зазначеної суми. Незрозуміло чому детектив вважає, що застава є необхідною саме в розмірі 15 024 прожиткових мінімумів.

До речі, слідчий суддя на сторінці 17 в третьому абзаці знизу сторінки і сам зазначає, що детектив в клопотанні не обґрунтував суму 50 млн. грн. застави.

Водночас, суддя ОСОБА_1 встановив заставу 33 280 000 грн. (10 000 прожиткових min. ) і з ухвали не ясно на чому ґрунтується цей розмір застави.

Якщо слідчий суддя при визначенні застави відштовхувався від положень п. 2) частини п`ятої статті 182 КПК, тоді застава мала б бути такою як прописана в КПК для тяжких злочинів, а саме: від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Кримінальне правопорушення, передбачене ст. 369 КК України, - тяжкий злочин, КПК України за нього передбачає заставу в розмірі від 66 560 до 266 240 грн.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ухвалив рішення призначити заставу в 125 разів більше, ніж передбачено законом. Значить, за основу цього рішення він не брав п. 2) ч. 5 ст. 182 КПК.

Інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення не належить до категорії злочинів, які посягають на життя та здоров`я особи. Не спрямоване воно на насильницьку зміну, повалення конституційного ладу або захоплення державної влади. Не є проявом створення, керівництва злочинною спільнотою або злочинною організацією, бандитизму чи терористичного акту. Не утворює складу злочину проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку.

Стаття 369 КК розміщена законодавцем в Розділі XVII. Кримінальні правопорушення у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг.

Цей злочин, безумовно, завдає істотної шкоди державі, її інтересам. Проте не посягає на найбільші та найважливіші цінності - на життя та здоров`я особи. А відповідно до статті третьої Конституції України саме людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Отже, характер суспільної небезпеки інкримінованого ОСОБА_4 злочину не вказує на винятковість випадку, на першочергову потребу як для держави, так і суспільства, щоб застосовувати надмірної, понад розумні межі й реалії українського буття заставу.

Іншими словами, характер і ступінь тяжкості інкримінованого нашій підзахисній правопорушення не є вирішальним фактором, щоб замість 66 560 -266 240 грн. слідчий суддя призначив 33 280 000 грн., що в 125 разів понад норму.

Абзацом другим частини 5 статті 182 КПК передбачається право слідчого судді в виключних випадках призначати заставу у розмірах, які перевищують max. кількість прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Наявність ризиків кримінального провадження і обґрунтованість підозри не є ознаками виключності випадку, вони притаманні будь-якому злочину і кримінальному провадженню. Характер злочину - також ні, бо стаття 182 КПК України залежно від характеру вчиненого злочину передбачає конкретні діапазони і градацію застави.

З ухвали слідчого судді ОСОБА_1 вбачається: виключність випадку він вбачає в особі підозрюваної, а саме: що ОСОБА_4 є політичною діячкою. Про це слідчий суддя пише на сторінці 16 рішення в другому абзаці знизу сторінки: особу підозрюваної як політичної діячки, то свідчить про наявність виключного випадку..

Якщо сторона захисту неправильно розуміє основу рішення слідчого судді відносно розміру призначеної ОСОБА_4 застави - політичну складову діяльності нашої підзахисної, тоді залишається лише один варіант - див. останній абзац на сторінці 17 ухвали.

В зазначеному місці ухвали слідчий суддя пише, що оскільки відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 року №4695-IV установлено, що у 2026 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 3328 гривень, відтак грошовий еквівалент застави для підозрюваної ОСОБА_4 становитиме 33 280 000 гри.

Виходить, слідчий суддя визначає розмір застави навмання, для цільне-числового, зручного розрахунку. Ба більше ніде в ухвалі, окрім політичної діяльності, не йдеться які конкретні виключні обставини склалися в даному кримінальному провадженні, що кардинально відрізняють нашу кримінальну справу від тисяч інших справ за ст. 369 КК.

Незрозумілості судовому рішенню додає й пункт 3.6. ухвали (див. сторінки 15-16); слідчий суддя пише: «оцінивши в сукупності всі обставини, а також таке: 3) наразі вік підозрюваної становить 65 років і відсутня інформація щодо її стану здоров`я, яка перешкоджає застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави; 4) підозрювана заміжня, має повнолітню доньку; . 5) підозрювана є народним депутатом України; 6) підозрювана раніше не судима, (слідчий суддя) ...вважає, що більш м`який запобіжний захід не здатен достатнім чином забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 і виконання нею процесуальних обов`язків на цьому етапі досудового розслідування».

Виходить, що виключність випадку, який став підставою д ля призначення застави в набагато більших розмірах, ніж передбачає КПК, слідчий суддя вбачає в позитивних особистісних характеристиках нашої підзахисної.

Синтезуючий висновок: з ухвали слідчого судді ОСОБА_1 від 16.01.2025 року незрозуміло, в якій частині судового рішення описано виключний випадок, який став підставою застосування ч. 5 ст. 182 КПК, щоб призначити ОСОБА_4 заставу в розмірі, який істотно перевищує максимальну межу прожиткового мінімуму для відповідного злочину».

2.2. В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав заяву і просив таку задовольнити.

Інші учасники судового провадження попри належним чином здійснені повідомлення у судове засідання не прибули, що не перешкоджало розгляду заяви згідно із статтею 380 КПК.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1 Відповідно до частин 1, 2 статті 380 КПК, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Згідно із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2019 в справі №202/4467/14-к, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-452іп16). Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.

Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, за якого більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду. Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

3.2. Згідно з резолютивною частиною ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_1 від 16.01.2026 в справі №991/414/26 задоволено частково клопотання, застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить у грошовому еквіваленті 33 280 000 гривень, покладено на ОСОБА_4 до 16.03.2026 включно певні обов`язки, що в пунктах 3.6,3.7 мотивувальної частини цієї ухвали обґрунтовано зокрема таким:

«3.6. Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини на підставі наявних матеріалів, заслухавши прокурора, захисників і підозрювану, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні корупційного кримінального правопорушення, п`ять доведених ризиків, а також таке: 1) надані відомості свідчать про вагомість на цьому етапі досудового розслідування наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 369 КК; 2) інкриміноване підозрюваній кримінальне правопорушення відповідно до статті 12 КК класифікується як тяжке, тобто у разі визнання підозрюваною винуватості їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі з конфіскацією майна або без такої, без можливості застосування інституту кримінального права щодо звільнення від покарання з випробуванням; 3) наразі вік підозрюваної становить 65 років і відсутня інформація щодо її стану здоров`я, яка перешкоджає застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави; 4) підозрювана заміжня, має повнолітню доньку; 5) підозрювана є народним депутатом України; 6) підозрювана раніше не судима, 7) майновий стан підозрюваної є цілком заможний, вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж застава, не здатен достатнім чином забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 і виконання нею процесуальних обов`язків на цьому етапі досудового розслідування».

«3.7. ..Тобто, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки, а з іншого боку- не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого її ув`язнення, яке в такому випадку перетворилося б на безальтернативне. У той же час КПК визначає саме слідчого суддю чи суд суб`єктом визначення розміру застави як запобіжного заходу, що ґрунтується на суддівському розсуді, тобто суб`єктивній оцінці об`єктивних обставин справи. Відтак слідчий суддя зазначає, що в клопотанні належним чином не обґрунтовано та в судовому засіданні не доведено пропорційність запропонованого розміру застави у розмірі 50 млн. грн. будь-якими аргументами, які могли би бути враховані. Разом з тим при визначенні розміру застави слідчий суддя враховує доведеність п`яти ризиків, факт обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого корупційного кримінального правопорушення та характер такого, особу підозрюваної як політичної діячки, що свідчить про наявність виключного випадку, коли застава у межах статті 182 КПК не здатна забезпечити виконання підозрюваною покладених обов`язків. Слідчий суддя вважає, що з урахуванням доведених прокурором обставин і заперечень сторони захисту, належить задовольнити клопотання частково із визначенням запобіжного заходу у вигляді застави як у виключних випадках, в розмірі 10 000 (десять тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695-ІХ установлено, що у 2026 році прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня становить 3328 гривень, відтак грошовий еквівалент розміру застави для підозрюваної ОСОБА_4 становитиме 33 280 000 (тридцять три мільйони двісті вісімдесят тисяч) гривень, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, запобіганню ризикам та не є явно непомірним. Окрім іншого, слідчий суддя зазначає, що частина 5 статті 194 КПК містить припис щодо зобов`язання підозрюваною виконувати один або декілька обов`язків, передбачених пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК на строк не більше двох місяців, який може бути продовжений (частина 7 статті 194 КПК)».

3.3. Ухвала слідчого судді ВАКС від 16.01.2026 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави загалом викладена у прямій і однозначній формі, чітким офіційним стилем мови з використанням сталої юридичної термінології, що не потребує усунення незрозумілості і викладення рішення у зрозумілішій формі, тоді як заява про роз`яснення такої не містить будь-яких конкретних доводів щодо незрозумілості чи неоднозначності або можливості різного її сприйняття учасниками кримінального провадження з метою її виконання, свідченням чого зокрема є те, що така ухвала вже виконана в частині внесення усієї суми застави. Фактично така заява обґрунтована суб`єктивним розумінням норм законодавства і судової практики та спрямована винятково на бажання заявника отримати саме роз`яснення мотивів, які покладені в основу судового рішення.

Окрім того, 26.01.2026 Апеляційною палатою (АП) ВАКС здійснено розгляд апеляційних скарг сторони захисту та прокурора на ухвалу слідчого судді ВАКС від 16.01.2026 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, за результатом чого частково задоволено апеляційну скаргу сторони захисту, скасовано певні обов`язки ,та в решті ухвала залишена без змін, зокрема й в частині застосування розміру застави, що підтверджує її вмотивованість.

3.4. Заслухавши доводи заявника та оцінивши їх, слідчий суддя вважає належним відмовити у задоволенні заяви через відсутність підстав для роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтями 369-372, 380, 532 КПК, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку впродовж п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошений 30.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ____________