печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "БАРОК" () про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001049, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "БАРОК" () про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.09.2015 у справі № 757/33206/15-к в межах кримінального провадження №0001049 від 17.10.2013, а саме на земельну ділянку на території Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, яка має кадастровий номер :03:004:6055.

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що арешт накладено необґрунтовано.

Адвокат стверджує, що ТОВ "БАРОК" () є добросовісним набувачем та власником земельної ділянки із кадастровим номером :03:004:6055, та набуло право власності на зазначену земельну ділянку у порядку, визначеному чинним законодавством, а саме на підставі внесення (передачі) даної земельної ділянки його власником до статутного капіталу товариства.

Представник власника майна зазначає, що кримінальне правопорушення відбулось в період 2010-2013 років, а належна ТОВ "БАРОК" () земельна ділянка на той час ще не була сформована, а відтак не може бути предметом кримінального правопорушення.

Разом з тим, станом на момент подання вказаного клопотання, накладений арешт триває вже майже 10 років та будь-яких судових рішень в цьому кримінальному провадженні за цей час не ухвалювались

Адвокат ОСОБА_3 просив розглядати клопотання без участі власника арештованого майна та його представника.

Прокурор в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення судового засідання. Однак, прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 надіслав на адресу суду письмові заперечення, в яких додатково просила здійснювати розгляд клопотання без її участі. Зазначила, що слідчим суддею під час розгляду клопотання про накладення арешту на земельні ділянки проаналізовано надані стороною обвинувачення матеріали та зроблено висновки про те, що вказане майно є речовим доказом. Натомість клопотання представника власника майна не містить обґрунтувань та викладені у ньому доводи зводяться до невідповідності судовому рішенню кримінальному процесуальному законодавству України. Крім того, ухвалою Київського апеляційного суду від 20.01.2025 у задоволенні апеляційної скарги представника ТОВ "БАРОК" () адвоката ОСОБА_3 на ухвалу про арешт майна відмовлено.

Слідчим у кримінальному провадженні було подано заяву про відкладення розгляду справи.

Проте слідчий суддя не вбачає підстав для відкладення судового розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "БАРОК" () та, з урахуванням принципу диспозитивності та розумності строків кримінального провадження, визнав за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, що не з`явились.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, письмові заперечення прокурора із долученими до них документами, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для скасування арешту.

Головним слідчим управління Національної поліції України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000029 від 11.01.2013 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. ч. 4, 5 ст. 191, ч. 3 ст. 197-1, ч. ч. 1, 4 ст. 358, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.

В ході досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні досліджуються обставини щодо зловживання службовим становищем посадовими особами Міністерства аграрної політики та продовольства України, Київської обласної державної адміністрації, Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Державного агентства земельних ресурсів України, ДП "НДВА "Пуща-Водиця" та інших при наданні у період з 2010 по 2013 роки згоди на вилучення з постійного користування ДП "НДВА "Пуща-Водиця" земельних ділянок загальною площею 944,8 га та подальшої передачі вказаних земель у приватну власність, службового підроблення офіційних документів посадовими особами ТОВ "РСП "Столичний", зловживання службовим становищем посадовими особами Міністерства аграрної політики та продовольства України при використанні бюджетних коштів для створення оптового ринку сільськогосподарської продукції та привласнення вказаних грошових коштів посадовими особами ТОВ "РСП "Столичний".

З наданих прокурором матеріалів вбачається, що 01.02.2018 до кримінального провадження №0000029 від 11.01.2013 приєднано провадження №0001049 від 17.10.2013, в межах якого ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.09.2015 у справі № 757/33206/15-к накладено арешт на ряд земельних ділянок, зокрема з кадастровим номером :03:004:6055, що належить ТОВ "БАРОК" ().

При прийнятті рішення про накладення арешту слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на земельні ділянки, оскільки вказане майно могло бути предметом кримінального правопорушення та набутим кримінально протиправним шляхом, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні та відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 10.09.2015.

У своєму клопотанні заявник посилається на правомірне набуття ТОВ "БАРОК" () належним йому майном.

Натомість, з матеріалів вбачається, що предметом досудового розслідування є, зокрема, вилучення земель з постійного користування ДП "НДВА "Пуща-Водиця" та подальшої передачі вказаних земель у приватну власність.

Отже, предметом досудового розслідування вказаного кримінального провадження, є в тому числі майно, на котре накладено арешт.

Слідчий суддя також зауважує, що при вирішенні питань про накладення арешту слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, обставина на яку посилається представник власника майна в обґрунтування доводів клопотання, підлягає оцінці судом при розгляді кримінального провадження по суті, і для вирішення питання про скасування арешту майна значення не має.

В свою чергу, ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.09.2015 у справі № 757/33206/15-к, якою накладено оскаржуваний арешт, була предметом перегляду колегії суддів Київського апеляційного суду. Так, ухвалою від 20.01.2025, зокрема перевірялися доводи, якими представник наразі обґрунтовує вказане клопотання про скасування арешту майна.

За результатами апеляційного розгляду колегія суддів дійшла висновку, що слідчим суддею рішення прийнято у відповідності до вимог закону та слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному провадженні триває та з метою недопущення можливості приховування, зникнення, втрати, використання чи відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту майна в сукупності з вищенаведеними обставинами, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість арешту, накладеного на належне ТОВ "БАРОК" () майно, та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, а відтак не знаходить підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1