Справа № 643/585/26
Провадження № 1-кс/643/626/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000778, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

встановив:

Обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000778 від 15.07.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 369-2 КК України, досудове розслідування в якому проводиться Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи працівником правоохоронного органу, обіймаючи посаду слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, у невстановленому в ході проведення досудового розслідування місці та час, розробив злочинну схему отримання неправомірної вигоди від громадян України, для себе та третіх осіб, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме за вплив на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо прийняття рішення про зняття з розшуку військовозобов`язаних осіб у вказаному ОРТЦК та СП, оновлення даних без загрози їх негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодне та швидке проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, їх подальшого бронювання та видачі їм військово-облікових документів.

Так, ОСОБА_4 з метою реалізації свого злочинного умислу, наприкінці 11.07.2025 приблизно о 17:00, перебуваючи на вул. Університетській в м. Харкові біля пам`ятника Воїнам за незалежність і свободу України, запропонував військовозобов`язаному ОСОБА_5 за неправомірну вигоду в розмірі 3000 доларів США вплинути на прийняття невстановленими в ході досудового розслідування посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 рішення щодо зняття ОСОБА_5 з розшуку у відповідних базах даних, оновлення даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, подальшого його бронювання тавнесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_4 має значні особисті зв`язки із посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 , зрозумів, що без послуг ОСОБА_4 в оновленні даних та зняття його з розшуку, він може бути мобілізований до лав Збройних Сил України, погодився на протиправну пропозицію.

Так, на виконання свого злочинного умислу, ОСОБА_4 періодично зустрічався із ОСОБА_5 та під час особистих зустрічей обговорював деталі схеми надання йому неправомірної вигоди, надав перелік необхідних документів для організації зняття останнього з розшуку ІНФОРМАЦІЯ_1 , оновлення даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби, подальшого бронювання ОСОБА_5 тавнесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

У подальшому, 21.11.2025 приблизно о 12:05 ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_5 неподалік відділення «Ощадбанк» за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 34, де отримав від останнього копії документів, необхідних для оновлення його даних в ІНФОРМАЦІЯ_2 , подальшого бронювання тавнесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа, після чого вони разом прослідували на автомобілі ОСОБА_5 . Nissan Qashqai,, н.з. НОМЕР_1 , до місця фактичного проживання ОСОБА_5 .

Надалі, 21.11.2025 приблизно о 12:34 ОСОБА_4 , перебуваючи в автомобілі Nissan Qashqai, н.з. НОМЕР_1 , припаркованому поряд з будинком, розташованим за адресою: м. Харків, пров. Аптекарський, буд. 9, отримав від ОСОБА_5 неправомірну вигоду у розмірі 3 000 доларів США.

Після чого, ОСОБА_4 забезпечив передачу документів ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та вплинув на прийняття невстановленою в ході досудового розслідування службовою особою ІНФОРМАЦІЯ_1 рішення щодо зняття з розшуку ОСОБА_5 , оновлення його даних без загрози його негайної мобілізації з приміщення ОРТЦК та СП, безперешкодного та швидкого проходження військово-лікарської комісії з метою встановлення придатності до військової служби та внесення даних до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» для формування електронного військового облікового документа.

14.01.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

14.01.2026 на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 13.01.2026 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон IPhone 16 Pro IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 з сім-картою НОМЕР_4 .

У вилучених предметах може міститись інформація щодо протиправної діяльності працівників правоохоронних органів та інших осіб, відомості про обставини, що встановлюються в ході досудового розслідування, а тому можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні.

Вилучений мобільний телефон є речовим доказом у кримінальному провадженні, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, є необхідність в накладенні арешту на вище вказане майно, яке належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та яке вилучено в ході обшуку.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяву, в якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Представник власника майна, щодо якого вирішується питання про арешт, про судове засідання повідомлявся, в судове засідання не з`явився, клопотань та заперечень до слідчого судді не надходило.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою старшого слідчого в ОВС Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 від 14.01.2026 вилучені речі, а саме: мобільний телефон IPhone 16 Pro IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 з сім-картою НОМЕР_4 - визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 15.01.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Нормою ст. 2 КПК України врегламентовано, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Відтак слідчий суддя доходить висновку, що на даний час не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Відтак з метою забезпечення розумної рівноваги публічного і приватного інтересу слідчий суддя доходить висновку, що на даний час не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити досягненню завдань кримінального провадження та встановленню істини.

Таким чином, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

На даний час застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим 14.01.2026 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:

- мобільним телефоном IPhone 16 Pro IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 з сім-картою НОМЕР_4 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1