Єдиний унікальний № 371/1295/25
провадження № 1-во/371/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року м. Миронівка

ЄУН 371/1295/25

Провадження № 1-во/371/2/26

Слідчий судя Миронівського районного суд Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши питання про внесення виправлень у судове рішення у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження,

В С Т А Н О В И Л А :

У провадженні слідчого судді Миронівського районного суду Київської області перебувала скарга ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження № 0000219, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2025 року за статтею 356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 08 січня 2026 року у задоволенні скарги відмовлено.

Встановлено, що при виготовленні тексту зазначеного судового рішення допущено описку, у звязку з чим слідчим суддею за власною ініціативою порушено питання про виправлення допущеної описки.

Виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні регламентовано статтею 379 КПК України.

Відповідно до частини другої статті 379 КПК України, питання про внесення виправлень суд (слідчий суддя) вирішує в судовому засіданні.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, проте їхня явка не перешкоджає вирішенню питання про виправлення описки з ініціативи суду.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що допущена описка підлягає виправленню.

Частиною першою статті 379 КПК України передбачено, що суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Передбачену статтею 379, а також частиною 5 статті 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

При цьому, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається, зокрема, зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що має вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи, проте в жодному випадку не може під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Слідчим суддею 08 січня 2026 року було постановлено рішення у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, яким у задоволенні скарги відмовлено.

Відповідно до частини другої статті 309 КПК України під час досудового розслідування ухвали слідчого судді про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

У резолютивній частині ухвали слідчим суддею помилково зазначено, що ухвала оскарженню не підлягає.

Таке неправильне зазначення призводить до неправильного сприйняття судового рішення, а отже є опискою у розумінні положень статті 379 КПК України, що не потребує внесення жодних змін до змісту самої ухвали в частині висновків та мотивів прийнятого судового рішення та дає обґрунтовані підстави слідчому судді для виправлення описки в ухвалі.

Описка не може свідчити про необізнаність слідчого судді у нормах процесуального права та не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшла висновку про наявність визначених частитною першою статті 379 КПК України підстав для виправлення описки у судовому рішенні, що не впливає на зміст прийнятого рішення.

Керуючись статтями 371, 372, 379 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Внести виправлення в ухвалу слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 08 січня 2026 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження № 0000219, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2025 року за статтею 356 КК України.

У резолютивній частині судового рішення щодо строку та порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження зазначити : «Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення» замість «Ухвала оскарженню не підлягає».

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1