провадження № 1-кс/294/627/25
справа № 294/1298/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000045 від 31.07.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 30.07.2025 близько 21 години 30 хвилин поблизу будинку №1 вул. Небесної Сотні в с-щі Романів Житомирського району Житомирської області працівниками поліції зупинено автомобіль «ChevroletBeretta» з реєстраційним номером НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час перевірки документів на транспортний засіб та документів водія, виявлено ознаки підробки посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5

30.07.2025 проведено огляд місця події за адресою: відкрита ділянка місцевості поблизу будинку №1 вул. Небесної Сотні в с-щі Романів Житомирського району Житомирської області, під час якого виявлено і вилучено: посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке вилучено до відділення поліції та визнано речовим доказом.

Орган досудового розслідування вважає, що виявлене та вилучене посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підроблене, яке ОСОБА_5 використовував у власних потребах.

На момент вилучення вказаного посвідчення, воно перебувало у фактичному володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

31.07.2025 по даному факту внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000045 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Дізнавач до суду не з`явився, подав заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Власник майна ОСОБА_5 , будучи повідомленим належним чином про день, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, причини неявки не відомі.

Неявка в судове засідання зазначених осіб не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, суд приходить до висновку про наявність достатніх законних підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Частинами 1, 2, 3, 10, 11 статті 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді , суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештоване майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речового доказу, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину (підробка), а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано чи знищено, доходжу висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучене 30.07.2025 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при проведенні огляду місця події за адресою: ділянка місцевості поблизу будинку №1 вул. Небесної Сотні в с-щі Романів Житомирського району Житомирської області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6