УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.10.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 що погоджено з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Києва, громадянка України, з вищою освітою, одруженої, має двох неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся до Київського районного суду м. Одеси з клопотання погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 ..

Згідно клопотання вбачається, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.06.2024 за № 0000128, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України.

Процесуальне керівництво здійснюється прокурорами Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах управління) Одеської обласної прокуратури.

Наказом Державного секретаря Міністерства економічного розвитку і торгівлі України ОСОБА_7 №56-п від 11.05.2018 ОСОБА_8 з 14.05.2018 призначено на посаду виконуючого обов`язки директора Державного підприємства «Національні інфраструктурні проекти», (надалі ДП «НІП»).

Відповідно до п. 3.1. Статуту ДП «НІП» в редакції від 17.07.2018, підприємство утворено з метою організаційного та фінансового забезпечення інвестиційних, інфраструктурних проектів шляхом виконання повноважень замовника будівництва об`єктів інфраструктури, проведення незалежної експертизи інвестиційних, інфраструктурних проектів, а також отримання прибутку за рахунок виробничої та комерційної діяльності.

Відповідно до п. 3.1. Статуту ДП «НІП» Директор здійснює керівництво підприємством, несе персональну відповідальність, за стан його діяльності, без окремого доручення представляє інтереси в установах, організаціях, видає накази з питань діяльності підприємства, визначає та затверджує штатний розпис і організаційну структуру, затверджує положення про структурні підрозділи, призначає на посади та звільняє працівників, розпоряджається майном підприємства, а також виконує інші повноваження.

Таким чином, ОСОБА_8 набув організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а отже є службовою особою в розумінні ч. 3 ст. 18 Кримінального кодексу України.

ДП «НІП» не має матеріально-технічної та науково-практичної бази, устаткування, найманих працівників: вчених, інженерів-проектувальників, лаборантів, досвіду роботи за зареєстрованими видами економічної діяльності.

На підставі п. 4 Розпорядження Кабінету Міністрів України № 682-Р від 26.07.2022 Фонду державного майна України передані повноваження з управління ДП «НІП», яке підлягає ліквідації або реорганізації.

Через загрозу бути звільненим у невстановлений в ході досудового розслідування точний час, однак у період з 26.07.2022 по 06.03.2023 у ОСОБА_8 виник злочинний умисел спрямований на незаконне збагачення, шляхом заволодіння грошовими коштами місцевих бюджетів.

Для цього ОСОБА_8 розробив злочинний план із заволодіння коштами територіальних громад під виглядом надання очолюваним ним підприємством послуг на виконання екологічних програм.

За умов існування сталої проблематики із забруднення внутрішніх водойм, незадовільного стану існуючих споруд з водопостачання та водовідведення, у тому числі КНС у більшості областей України, а також дізнавшись про специфіку науково-вишукувальних робіт і складність перевірки робіт щодо технологій по раціональному користуванню, очищенню водних ресурсів, він вигадав механізм з метою незаконного збагачення в якому передбачив детальний перелік документів, що приховуватимуть його справжні наміри.

Для цього він заручився підтримкою наразі невстановлених високопосадовців, які надали йому контакти голів територіальних громад Одеської та Миколаївської областей.

В подальшому, ОСОБА_8 залучив для втілення у життя злочинного плану ОСОБА_9 . Для створення іміджу і репутації успішних управлінців, як впливових та надійних партнерів з державного сектору економіки, що необхідно для отримання довіри великої кількості територіальних громад та реалізації протиправних намірів, ОСОБА_9 випущені візитні картки з державною символікою України та інформацією про перебування ним на посаді радника директора ДП «НІП», яке належить до сфери управління Міністерства економіки України.

Під час зустрічей з представниками територіальних громад ОСОБА_8 та ОСОБА_9 представлялись фахівцями у галузі дослідження та очищення забруднених водойм, розробки і впровадження програм, реалізації технологій по раціональному користуванню водними ресурсами, які діють у складі Державного підприємства «НІП», що спеціалізується на роботах у вказаній сфері, розробленню і реалізації екологічних програм, виконанню досліджень та надання послуг з метою залучення фінансових інвестицій для їх втілення.

Так у період з лютого по вересень 2023 року ОСОБА_8 та ОСОБА_9 відвідали Коблівську територіальну громаду Миколаївської області, Авангардівську, Доброславську, Кароліно-Бугазьку, Саф`янівську, Старокозацьку територіальні громади Одеської області, яким пропонували укласти з ДП «НІП» договори на виконання інженерних вишукувань та науково-проектних робіт.

Отримавши зацікавлені відгуки від представників територіальних громад після презентацій про можливість виконання робіт у вигляді інженерних вишукувань та науково-проектних робіт з оцінки та очищення внутрішніх водних об`єктів, ОСОБА_8 для надання ознак легітимності власним діям, звернувся по допомогу до головного інженера Державного регіонального проектно-вишукувального інституту «Укрпівдендіпроводгосп» (м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 13) ОСОБА_10 , який мав кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури (інженера-проектувальника).

В подальшому, ОСОБА_8 розробив бланкетний проект договору для підписання його з сільськими радами, предметом якого визначив виконання вишукувальних (інженерних вишукувань), наукових досліджень та аналіз існуючого становища і потреб сільської ради для впровадження технологій по раціональному користуванню водними та земельними природніми ресурсами.

Проект договору у порушення п. п. 1 ДБН А.2.1.-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва» не містив відомостей про конкретні об`єкти дослідження та очікувані результати, що з самого початку не відповідало інтересам територіальних громад, оскільки договір не визначав конкретних категорій вишукувальних робіт та його предмету.

Відповідно до ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», науково-проектні роботи це роботи, пов`язані зі створенням проектної документації для реставраційно-відновлювальних робіт на основі натурних та архівних дослідних робіт.

Наказом Мінрегіону від 01.11.2021 № 281 «Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» визначено основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості науково-проектних, вишукувальних робіт, а саме необхідність обґрунтування трудомісткості робіт, якщо розрахунок кошторисної вартості зазначених робіт здійснюють за калькуляційним методом.

У розробленому проекті договору та додатках, кошторис, виконаний за калькуляційним методом шляхом складання за формою, наведеною в додатку 5 вказаної Настанови, утім у договорі відсутні посилання на неможливість визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт за розділами ІІ та ІІІ цієї Настанови.

При цьому трудомісткість робіт та відповідних показників кошторисної вартості науково-проектних робіт та вишукувальних робіт в розрахунку на 1 людино-день згідно кошторису до договорів визначено штучно без обґрунтування фактичної трудомісткості робіт.

Положеннями ст. ст. 2, 5, 7, 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що:

- органи місцевого самоврядування, юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, мають через авторизовані електронні майданчики оприлюднювати інформацію про закупівлі;

- до принципів здійснення публічних закупівель належить принцип максимальної економії, ефективності та пропорційності, запобігання корупційним діям і зловживанням;

- державна казначейська служба до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі з використанням електронної системи закупівель;

- замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію про закупівлю.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», в умовах воєнного стану публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів.

Відповідно до п. 1 ст. 43 Бюджетного кодексу України та Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, Державна казначейська служба здійснює через систему електронних платежів розрахунково-касове обслуговування розпорядників, одержувачів бюджетних коштів.

Відповідно до п. 2.7 та п. 2.10 Порядку реєстрації та обліку бюджетних

зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних

коштів в органах Державної казначейської служби, затвердженого Наказом

Міністерства фінансів України № 309 від 02.03.2012, не реєструють фінансові зобов`язання у разі відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного фінансового зобов`язання, а саме (договір, акт прийому передачі, акт виконаних робіт, тощо).

Проведення казначейськими службами платежів від сільських рад за укладеними ними договорами здійснюється на підставі актів приймання-передачі виконаних робіт, які для їх підписання керівниками громад мають підтверджуватися документально.

З метою конспірації протиправних дій, приховування факту неможливості виконання договорів, отримання формальних підстав для підписання головами актів приймання-передачі виконаних робіт і проведення на їх підставі бюджетних розрахунків, ОСОБА_8 домовився із ОСОБА_10 про складання останнім макету (набору тематичних документів) з текстовою і графічною інформацією про територіальні громади, їх водні та природні об`єкти, енергетичні об`єкти, використовуючи надану ними інформацію та інформацію з відкритих джерел.

В свою чергу, ОСОБА_10 за домовленістю із ОСОБА_8 мав оформити результати такої роботи як Звіти про науково-дослідні роботи «Дослідження та аналіз існуючого становища і потреб сільської ради для впровадження технологій по раціональному користуванню водними та земельними природними ресурсами», оскільки вказана форма не вимагала отримання ним додаткового кваліфікаційного сертифікату інженера-дослідника (вишукувача).

Утім, згодом Хлонь розповів ОСОБА_10 про справжні злочинні наміри та умовив спотворювати документи, замінивши титульні аркуші складених досліджень на «Звіт про виконання науково-проектної роботи», який мав містити розділ з виконання вишукувальних та науково-проектних робіт, а отже сприяти у заволодінні коштами місцевих бюджетів.

Для обґрунтування витрат та збільшення вартості послуг, тобто конспірації фактичного не виконання умов укладених договорів, ОСОБА_10 на прохання ОСОБА_8 залучено третю особу ОСОБА_11 , яка мала діяти від імені власної доньки - ФОП ОСОБА_12 . Останні не виконували фактично жодних робіт і не надавали послуг.

ФОП ОСОБА_12 , не будучи обізнаною про злочинні наміри вказаних осіб, погодилась формально виступити виконавцем Договору про надання послуг з організації та виконання науково-дослідних робіт у відносинах з ДП «НІП», замовником робіт за Договором про надання послуг для ОСОБА_10 , а також отримати на власні рахунки кошти, згодом зняти готівку і передати її ОСОБА_10 .

Крім того, для доведення до кінця злочинного плану із заволодіння коштами місцевих бюджетів, які будуть перераховані сільськими радами на користь ДП «НІП», ОСОБА_8 з числа знайомих та родичів залучив низку осіб, які є підприємцями та здійснюють інші види діяльності (надають розважальні, тренерські послуги, займаються організацією відпочинку, виробництвом речей із деревини), з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт.

Шляхом здійснення безпідставних фінансових операцій ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 переведено у готівку безпідставно отримані ДП «НІП» кошти місцевих бюджетів, а також здійснено зарахування їх частини на власні витрати.

На банківський рахунок ДП «Національні інфраструктурні проекти», відкритий у АТ «УКРЕКСІМ БАНК», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 444 124,80 грн., які надійшли від розпорядника Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №1-16/003/2023 від 04.07.2023 згідно акту № 2 здачі приймання виконаних робіт від 22.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ДП «НІП» ОСОБА_8 , обізнаний, що очолюване ним підприємство є юридичною особою публічного права, відносно якого банківською установою, органами державної податкової служби, здійснюється посилений контроль у вигляді фінансового моніторингу та податкових перевірок з метою виявлення, блокування та припинення ризикових фінансових операцій (банківських переказів за безтоварними операціями).

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вжили заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_8 та ОСОБА_9 осіб.

Поряд з цим, директором ДП «НІП» ОСОБА_8 , не забезпечено через авторизовані електронні майданчики оприлюднення інформації про закупівлі із фізичними особами підприємцями, не укладено договорів про закупівлю робіт (послуг), не складені документи на підтвердження їх виконання.

Зокрема, ОСОБА_8 залучив фізичну особу-підприємця ОСОБА_13 , ОСОБА_9 у свою чергу залучив фізичну особу-підприємця ОСОБА_4 , діяльність яких не пов`язана з виконанням науково-дослідних робіт та інженерного проектування, з якими останні вступили у злочинну змову, щодо здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_9 ОСОБА_14 та орендодавця ОСОБА_8 ОСОБА_15 з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_8 29.12.2023, перебуваючи за місцем мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_3 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку Державного підприємства на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_13 на загальну суму 42 880 грн. та ОСОБА_4 на загальну суму 97 800 грн.

В свою чергу, ФОП ОСОБА_4 , діючи на виконання вказівок ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , у період з 30.12.2023 по 31.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 31 500 грн. на банківський рахунок орендодавця ОСОБА_8 ОСОБА_15 , відкритий у АТ КБ «ПриватБанк», у сумі 15 000 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_9 ОСОБА_14 відкритий у АТ «ПУМБ», а залишок коштів у сумі 51 300 грн. одержано у банкоматі у м. Києві та з утриманням 10 відсотків на свою користь передала ОСОБА_9 .

В той же період ФОП ОСОБА_13 здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 42 880 грн. банкоматі у м. Києві та з утриманням 10 відсотків на свою користь передав ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_4 діяла умисно, із корисливим мотивом, зокрема остання усвідомлювала суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачала їх суспільно небезпечні наслідки і бажала їх настання, а також її дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_8 , маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_9 , ОСОБА_4 та ОСОБА_13 , забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

Крім того, на банківський рахунок ДП «Національні інфраструктурні проекти», відкритий у АТ «УКРЕКСІМ БАНК», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 684 264 грн., які надійшли від розпорядника Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №3-02/06/2023 від 14.07.2023, згідно акту № 2 здачі приймання виконаних робіт від 22.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ДП «НІП» ОСОБА_8 , обізнаний, що очолюване ним підприємство є юридичною особою публічного права, відносно якого банківською установою, органами державної податкової служби, здійснюється посилений контроль у вигляді фінансового моніторингу та податкових перевірок з метою виявлення, блокування та припинення ризикових фінансових операцій (банківських переказів за безтоварними операціями).

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Старокозацької сільської ради, ОСОБА_8 вжив заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_8 та ОСОБА_9 осіб.

Поряд з цим, директором ДП «НІП» ОСОБА_8 , не забезпечено через авторизовані електронні майданчики оприлюднення інформації про закупівлі із фізичними особами підприємцями, не укладено договорів про закупівлю робіт (послуг), не складені документи на підтвердження їх виконання.

Зокрема ОСОБА_8 залучив фізичну особу підприємця ОСОБА_13 , ОСОБА_9 у свою чергу залучив фізичну особу підприємця ОСОБА_4 , діяльність яких не пов`язана з виконанням науково-дослідних робіт та інженерного проектування, з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_9 ОСОБА_14 та її брата ОСОБА_16 , або передати власноруч з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_8 29.12.2023, перебуваючи за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_3 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку Державного підприємства на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_13 на загальну суму 49 020 грн. та ОСОБА_4 на загальну суму 98 400 грн.

В свою чергу, ФОП ОСОБА_4 , діючи на виконання вказівок ОСОБА_9 , у період з 29.12.2023 по 30.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 75 000 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_9 ОСОБА_16 , відкритий у АТ «ПУМБ» та у сумі 10 000 грн. на банківський рахунок її брата ОСОБА_16 , відкритий у АТ «ПУМБ».

В той же період ФОП ОСОБА_13 здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 49 000 грн. банкоматі у м. Києві та передав ОСОБА_8

ОСОБА_4 діяла умисно, повторно, із корисливим мотивом, зокрема остання усвідомлювала суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачала їх суспільно небезпечні наслідки і бажала їх настання, а також її дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_8 маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_9 , ОСОБА_4 та ОСОБА_13 , забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

Крім того, на банківський рахунок ТОВ «Х.І.Т. Хаб», відкритий у АТ КБ «Приват Банк», 27.12.2023 зараховані кошти в розмірі 400 000 грн., які надійшли від розпорядника Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області, за роботи в рамках укладеного договору №1/18-09 від 17.11.2023, згідно акту приймання передачі виконаних послуг від 26.12.2023, які фактично не виконані.

Директор ТОВ «Х ОСОБА_17 » ОСОБА_9 , маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради вжив заходів для отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме зняття грошових коштів з банківського рахунку через касу вказаної фінансової установи.

Маючи намір доведення до кінця злочинного наміру із заволодіння бюджетними коштами Доброславської селищної ради, ОСОБА_9 вжив заходів до отримання реального права розпорядження ними, приховавши їх справжнє походження, а саме забезпечивши проведення безтоварних фінансових операцій на користь підшуканих ним фізичних осіб-підприємців, які у свою чергу зарахували вказані кошти на користь наближених до ОСОБА_9 осіб.

Зокрема ОСОБА_9 залучив фізичних осіб підприємців ОСОБА_13 та ОСОБА_4 , діяльність яких не пов`язана з наданням послуг з біоекологічної санації водойм, з якими домовився про здійснення перерахунку коштів на їх банківські рахунки без виконання будь-яких робіт з подальшим обов`язком зарахувати їх на банківські рахунки дружини (співмешканки) ОСОБА_9 ОСОБА_14 , або передати власноруч з утриманням з кожного переказу 10 відсотків на свою користь.

Реалізуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_9 29.12.2023 перебуваючи за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_4 , здійснив безготівкові перекази з банківського рахунку ТОВ «Х.І.Т. Хаб» на банківські рахунки фізичних осіб підприємців ОСОБА_13 на загальну суму 120 000 грн. та ОСОБА_4 на загальну суму 99 500 грн., а також перебуваючи у приміщенні філії головного управління по м. Києву та Київської області АТ КБ «Приват Банк» за адресою: м. Київ, вул. Грушевського 1-Д здійснив зняття грошових коштів з рахунку ТОВ «Х.І.Т. Хаб» через касу банку на суму 40 000 грн.

В подальшому, ФОП ОСОБА_4 , діючи на виконання вказівок ОСОБА_9 , у період з 29.12.2023 по 30.12.2023, здійснила фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, з яких у той же час переказала кошти у сумі 75 000 грн. на банківський рахунок дружини ОСОБА_9 ОСОБА_16 , відкритий у АТ «ПУМБ» та у сумі 10 000 грн. на банківський рахунок її брата ОСОБА_16 , відкритий у АТ «ПУМБ».

В той же період ФОП ОСОБА_13 , здійснив фінансові операції (транзакції) із перерахування коштів з власних рахунків ФОП на рахунки фізичної особи, які зняв у сумі 120 000 грн. з банкомату в м. Києві та передав ОСОБА_9 з утриманням 10 відсотків на свою користь.

ОСОБА_4 діяла умисно, повторно, із корисливим мотивом, зокрема остання усвідомлювала суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачала їх суспільно небезпечні наслідки і бажала їх настання, а також її дії спрямовані на легалізацію незаконно одержаних коштів.

У вказаний спосіб ОСОБА_9 маючи єдиний умисел, за попередньою змовою із ОСОБА_4 , ОСОБА_13 забезпечили легалізацію незаконно одержаних коштів, самостійно та надаючи вказівки фізичним особам підприємцям фінансових операцій, спрямованих на приховування джерела походження коштів, достовірно знаючи, що кошти повністю отримані злочинним шляхом.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Пояснили, що процесуальні ризики є формальними, підозрювана не спілкується зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні. Підозрювана має міцні соціальні зв`язки, має двох неповнолітніх дітей, має хвору матір інваліда 2 групи. Розмір застави не відповідає можливому розміру шкоди та її майновому стану.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1 Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею

30.09.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

3.4. Оцінка обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, наведені прокурором обставини та надані на їх підтвердження матеріали свідчать про існування достатніх підстав вважати, що сталися події зазначених кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення ОСОБА_4 про підозру, та останній має зв`язок з цими подіями.

-Такі висновки слідчого судді підтверджуються наданими прокурором матеріалами, зокрема:

-Рапортом старшого оперуповноваженого УСР в Одеській області ДСР НПУ, про виявлення кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням бюджетними грошовими коштами Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області під час виконання договору №1/18-09 від 17.11.2023;

-Рапортом слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля СУ ГУНП в Одеській області, про вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням бюджетними грошовими коштами Коблівської сільської ради під час виконання договору №2-06/03/2023 від 06.03.2023;

-Рапортом слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля СУ ГУНП в Одеській області, про вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням бюджетними грошовими коштами Доброславської селищної ради під час виконання договору №1-16/003/2023 від 04.07.2023;

-Рапортом слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля СУ ГУНП в Одеській області, про вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням бюджетними грошовими коштами Старокозацької сільської ради під час виконання договору №3-02/06/2023 від 14.07.2023;

-Протоколом обшуку Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області за адресою: Одеська область, Одеський район, с. Доброслав, проспект Свободи 1 під час якого виявлено та вилучено договори про виконання робіт/послуг №1-16/003/2023 від 04.07.2023 та №1/18-09 від 17.11.2023, а також документи складені під час виконання цього договору та за його результатами;

-Протоколом обшуку Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, с. Старокозаче, вул. Соборна 34 під час якого виявлено та вилучено договір про виконання робіт №3-02/06/2023 від 14.07.2023, а також документи складені під час виконання цього договору та за його результатами;

-Протоколом обшуку Коблівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Коблеве, вул. Одеська 4 під час якого виявлено та вилучено договір про виконання робіт №2-06/03/2023 від 06.03.2023, а також документи складені під час виконання цього договору та за його результатами;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання ФОП « ОСОБА_13 » за адресою: АДРЕСА_5 під час якого було виявлено та вилучено мобільні телефони та комп`ютерна техніка ОСОБА_13 ;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_18 за адресою: АДРЕСА_6 під час якого виявлено та вилучено його мобільний телефон;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання директора ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_4 під час якого виявлено та вилучено банківські картки на які надходили грошові кошти отримані злочинним шляхом, печатка ТОВ «Х.І.Т. Хаб» та інше;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання ГІП ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_7 під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_10 та документи, щодо виконання робіт для органів місцевого самоврядування;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання директора ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_4 під час якого виявлено та вилучено візитну картку ОСОБА_9 , як працівника ДП «НІП» та його мобільний телефон;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_15 за адресою: АДРЕСА_8 під час якого виявлено та вилучено банківську картку на яку надходили грошові кошти отримані злочинним шляхом та мобільний телефон ОСОБА_15 ;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання голови Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області ОСОБА_19 за адресою: АДРЕСА_9 під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_19 ;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_20 за адресою: АДРЕСА_10 під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_20 ;

-Протоколом обшуку за місцем мешкання директора ДП «НІП» ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 під час якого було виявлено та вилучено лист директора ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 №051123/1;

-Довідкою спеціалістів Південного офісу держаудит служби про дослідження у кримінальному провадженні №0000128 від 20.06.2024, якою встановлено не підтвердження виконання робіт ТОВ «Х.І.Т. Хаб» по Договору від 17.11.2023 №1/18-09, що призвело до втрат фінансових ресурсів Доброславської селищної ради на суму 400 000 гривень;

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_19 , в месенджері якого ОСОБА_19 надсилає повідомлення директору ДП «НІП» ОСОБА_8 , щодо повідомлення про підозру по «Ставку»;

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_13 в месенджері якого виявлення листування з абонентом « ОСОБА_21 », щодо надходження на рахунок ФОП « ОСОБА_13 грошових коштів від ДП «НІП»;

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_18 в месенджері якого виявлено листування з абонентом « ОСОБА_22 », щодо виконання робіт ОСОБА_8 та інше;

-Протоколом огляду сайту «https://storage.kz.prom.st/152885_prezentatsiya_oksidol.pdf» на якому виявлено аналогічну частину робіт виконаних ТОВ «Х.І.Т. Хаб» в рамках договору №1/18-09 від 17.11.2023, однак на російській мові;

-Протоколом огляду сайту Саф`янівської сільської ради Ізмаїльського району Одеської області, щодо відвідування Саф`янівської сільської ради Ізмаїльського району Одеської області директорами ДП «НІП» ОСОБА_8 та ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 ;

-Протоколом огляду сайту Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, щодо відвідування Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області директорами ДП «НІП» ОСОБА_8 та ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 ;

-Протоколом мобільного телефону ОСОБА_10 , в месенджері якого виявлено листування із « ОСОБА_23 », щодо виконання робіт для Добросласької селищної ради Одеського району Одеської області;

-Листом ФОП « ОСОБА_12 » №5 від 11.11.2024, якою надано копії договір укладених між ОСОБА_10 та ФОП « ОСОБА_12 » та між ФОП « ОСОБА_12 » та ДП «НІП», щодо виконання науково-дослідних робіт, щодо «Розроблення технічного завдання водопостачання та водовідведення населених пунктів Доброславської ОТГ, Коблівської ОТГ та Старокозацької ОТГ, а також матеріали виконані в рамках вказаних договорів;

-Листом НДУ «УкрНЦЕМ» №01/6-331 від 29.07.2024, яким надано копії документів під виконання хіміко-аналітичних досліджень проб навколишнього середовища, стічних та поверхневих вод в рамках виконання договору укладеного з ДП «НІП»;

-Листом Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області, яким надано копію додаткових угоди №1 укладеної між Доброслаською селищною радою Одеського району Одеської області та ТОВ «Х.І.Т. Хаб»;

-Довідкою спеціаліста Державної екологічної академії Післядипломної освіти та управління, якою встановлено не відповідність наданих документів умовам договору;

-Інформаційною запискою спеціаліста НДУ «УкрНЦЕМ», яким встановлено, що наданий «Розрахунок технічного регламенту та розрахунок активних регенераторів на застосування біорегенератора «Oxydol» та біоорганічного каталізатора «Эко-Каталіст» на ставку накопичувачі стічних вод та водоочисних спорудах селища Доброслав Одеської області України» не відповідає вимогам ЗУ «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» та не направлений на очистку Центрального ставку у с. Доброслав;

-Листом ГУ ПФУ в м. Києві №2600-0704-5/215650 від 08.11.2024, яким встановлено відсутність працевлаштованих працівників на ДП «НІП» та ТОВ «Х.І.Т. Хаб»

-Листом ГУ ДПС у м. Києві №33364/5/26-15-12-07-03 від 06.11.2024, яким встановлено відсутність працевлаштованих працівників на ДП «НІП» та ТОВ «Х.І.Т. Хаб»;

-Листом Миколаївської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №01-12/649 від 13.06.2025, яким встановлено, що аналіз проб води наданий в рамках виконання договору №2-06/03/2023 від 06.03.2023 для Коблівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області виконані не для ДП «НІП», а для іншого суб`єкта господарювання;

-Листом ДУ «Миколаївський обласний центр контролю та профілактики хвороб міністерства охорони здоров`я України» №14/22-947 від 13.06.2025, яким встановлено, що аналіз проб води наданий в рамках виконання договору №2-06/03/2023 від 06.03.2023 для Коблівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області виконані не для ДП «НІП», а для іншого суб`єкта господарювання;

-Висновком спеціаліста ОСОБА_24 , яким встановлено, що виконані роботи в рамках договір для Доброславської селищної ради, Старокозацької сільської ради, Коблівської сільської ради не можливо використовувати для подальшого будівництва, проектування, тощо;

-Схемою прямих з`єднань між абонентськими номерами виконаною працівниками УОТЗ ГУНП в Одеській області;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_25 , який пояснив, що очисні споруди не поєднані з центральним ставком в с. Доброслав та в нього не здійснюється скид стічних вод;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який пояснив, що він не виконував роботи для ДП «НІП», а тільки поставив підпис на титульному аркуші звітів про виконання вишукувальних та науково-проектних робіт для Доброславської селищної ради, Старокозацької сільської ради, Коблівської сільської ради за вказівкою ОСОБА_8 ;

-Висновком експерта №24.12/01 економічної експертизи, яким підтверджено втрати фінансових ресурсів Доброславською селищною радою на суму 400 000 гривень за умовами Договору закупівлі №1/18-09 від 17.11.2023;

-Висновком експерта №24-6681 судової будівельно-технічної експертизи від 20.01.2025, яким встановлено, що розроблена документація з інженерних вишукувань та науково-проєктних робіт виготовлена згідно договору №1-16/003/2023 від 04.07.2023 не відповідає вимогам нормативно-правовим актам у галузі будівництва;

-Висновком експерта №667-34-25 судової будівельно-технічної експертизи від 19.05.2025, яким встановлено, що розроблена документація з інженерних вишукувань та науково-проєктних робіт виготовлена згідно договору №3-02/06/2023 від 14.07.2023 не відповідає вимогам нормативно-правовим актам у галузі будівництва;

-Висновком експерта №667-34-25 судової будівельно-технічної експертизи від 20.05.2025, яким встановлено, що розроблена документація з інженерних вишукувань та науково-проєктних робіт виготовлена згідно договору №2-06/03/2023 від 06.03.2023 не відповідає вимогам нормативно-правовим актам у галузі будівництва;

-Висновком експерта №СЕ-19/116-24/27328-ПЧ судової почеркознавчої експертизи від 13.01.2025, яким встановлено, що підпис в графі замовника в договорі №1/18-09 від 17.11.2023 виконаний ОСОБА_19 , а в акті приймання-передачі виконаних послуг не виявляється можливим у зв`язку зі встановленням збіжних та розбіжних ознак;

-Висновком експерта №СЕ-19/116-25/3302-ПЧ судової почеркознавчої експертизи від 12.03.2025, яким встановлено, що підпис в графі замовника в договорі №3-02/06/2023 від 14.07.2023 та в акті здачі приймання виконаних робіт виконаний ОСОБА_26 ;

-Висновком експерта №СЕ-19/116-25/3298-ПЧ судової почеркознавчої експертизи від 31.03.2025, яким встановлено, що підпис в графі замовника в договорі №1-16/003/2023 від 04.07.2023 та в актах здачі приймання виконаних робіт виконаний ОСОБА_19 , крім того, підпис в графі виконавець договору №1/18-09 від 17.11.2023 та акті приймання-передачі виконаних послуг №1 виконані самим ОСОБА_9 ;

-Висновком експерта №СЕ-19/116-25/9171-ПЧ судової почеркознавчої експертизи від 23.04.2025, яким встановлено, що підпис в графі виконавець у договорах №3-02/06/2023 від 14.07.2023, №1-16/003/2023 від 04.07.2023, №2-06/03/2023 від 06.03.2023 та в актах здачі приймання виконаних робіт виконаний ОСОБА_8 ;

-Висновком експерта №СЕ-19/116-25/12269-ПЧ судової почеркознавчої експертизи від 05.06.2025, яким встановлено, що підпис на титульних листах Звітів про виконання науково-проектної роботи «Дослідження та аналіз існуючого становища і потреб Доброславської селищної ради, Коблівської сільської ради, Старокозацької сільської ради для впровадження технології по раціональному користуванню водними та земельними природними ресурсами ймовірно виконані ОСОБА_10

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_9 , яким встановлено зв`язки між ДП «НІП» та ФОП « ОСОБА_27 », щодо виведення грошових коштів та вчинення безтоварних операцій та інше;

-Протоколами оглядів документів, а саме руху грошових коштів, які перебувають у володінні АТ КБ «Приват Банк», АТ «Укрсиббанк», АТ «Універсал Банк», АТ «Укрексімбанк», АТ «ПУМБ», під час якого було встановлено, що після надходження грошових коштів від Доброславської селищної ради, Старокозацької сільської ради, Коблівської сільської ради на рахунок ДП «НІП» вони були частково знятті, а частково переказані на близьких осіб ОСОБА_8 ОСОБА_28 та ОСОБА_9 ОСОБА_14 . Після надходження грошових коштів від Доброславської селищної ради, на рахунок ТОВ «Х.І.Т. Хаб» вони були частково знятті в касі банку ОСОБА_9 ;

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_20 , яким встановлено зв`язки між директором ДП «НІП» ОСОБА_8 та фізичною особою підприємцем ОСОБА_13 , а також здійснення безтоварних операцій;

-Протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_9 , яким встановлено зв`язки між директором ТОВ «Х.І.Т. Хаб» ОСОБА_9 та фізичною особою підприємцем ОСОБА_4 , а також здійснення безтоварних операцій;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.209 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого за ч.2 ст.209 КК України, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до тяжких корисливих злочинів, пов`язаних із легалізацією майна одержаного злочинним шляхом.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя враховує, що підозрювана має можливість покидати межі України під час воєнного стану, так як не є військовозобов`язаною.

Крім того, підозрювана проживає на значній відстані від органу досудового розслідування, за місцем постійного проживання орендує житло.

Зазначені обставини свідчать про те, що підозрювана може переховуватися з огляду на покарання, яке їй загрожує у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого правопорушення. Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість доводів прокурора щодо існування зазначеного ризику.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Інкриміновані дії на думку сторони обвинувачення вчинені у групі осіб.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні.

3.8. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

Зазначений ризик обґрунтовується тим, що характер інкримінованих підозрюваному злочинів має корисливу спрямованість.

Знищення, переховування документів, які можуть містити відомості про вчинення кримінального правопорушення, оскільки під час проведення досудового розслідування не було відшукано договори про виконання інженерних та науково-дослідних робіт та документи, які складалися за результатами виконання договір на підставі яких було здійснено переказ з банківського рахунку ДП «НІП» на рахунки фізичних осіб підприємців. Крім того, на даний час не відшукані банківські картки, на які надходили незаконно отримані грошові кошти. Також слід зазначити, що на даний час встановлено, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушення причетні й інші особи, відомості про яких можуть містить в документах, мобільних телефонах та інше, а перебуваючи на свободі ОСОБА_4 може здійснювати заходи спрямовані на знищення вказаних речей і документів.

3.9. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Зазначений ризик під час судового розгляду недоведений.

3.10 Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

3.11. Висновки слідчого судді

Слідчий суддя, враховуючи встановлені обставини, існування ризиків в їх сукупності та взаємозв`язку, на переконання слідчого судді запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може негативно вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

3.12. Щодо визначення розміру застави

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Разом з тим, запропонований стороною обвинувачення розмір застави є вочевидь неспівмірним з відомостями про майновий стан підозрюваного, обставинами кримінального правопорушення та буде завідомо непомірним для ОСОБА_4 .

На переконання слідчого судді, підозрюваній ОСОБА_4 з врахуванням високого ступеню ризиків, попереднього розміру шкоди у кримінальному провадженні, її майнового стану, має бути визначена застава у розмірі, який відповідає 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 454 200 гривень. Зазначений розмір застави є значним та цілком здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

3.13. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме: прибувати до старшого слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 кожну першу та третю п`ятницю кожного місяця; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні, судовими експертами; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави. Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких підстав клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 193, 194 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 що погоджено з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29.11.2025 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки строком до 29.11.2025 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: прибувати до старшого слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 кожну першу та третю п`ятницю кожного місяця; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні, судовими експертами; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1