УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

представник заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва скаргу заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

в с т а н о в и в:

в провадження слідчого судді надійшла скарга заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 04.04.2025, від 23.06.2025 та за повідомленням ТУ ДБР, розташованого у м. Києві № 8769зкп/к/11-02-9077 від 08.05.2025.

Свою скаргу ОСОБА_4 мотивує тим, що за його заявою про вчинення кримінального правопорушення не були внесені відомості до ЄРДР, у зв`язку з чим він просить слідчого суддю зобов`язати уповноваженого слідчого ГУ НП у м. Києві внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень на підставі його повідомлень від 04.04.2025, від 23.06.2025, як викривача корупційних діянь, та за повідомленням ТУ ДБР, розташованого у м. Києві № 8769зкп/к/11-02-9077 від 08.05.2025, розпочати досудове розслідування з видачею йому витягу з ЄРДР у встановлений законом строк.

Заявник у судове засідання не прибув та причини неявки суд не повідомив.

Представник заявника у судовому засіданні підтримала скаргу та просила її задовольнити з підстав у ній наведеним.

Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що суду надано достатньо матеріалів для розгляду скарги по суті, з метою не допущення порушення розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності заявника та суб`єкта оскарження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги з доданими до неї документами, дійшов до наступного висновку.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, є невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як убачається зі змісту заяв про кримінальне правопорушення від 04.04.2025 та від 23.06.2025 за підписом ОСОБА_4 адресованих до Державного бюро розслідувань, останній у заяві повідомляє, як на його думку, про наявність ознак кримінальних правопорушень пов`язаних з корупцією у діях ОСОБА_5 .

Заяву від 04.04.2025 уповноваженою особою ДБР, було перенаправлено до ГУ НП у м. Києві, та у подальшому перенаправлено до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві.

Уповноважена особа Шевченківського УП ГУНП у м. Києві повідомила заявника листом від 21.05.2025, про те, що в обставинах викладених у заяві ознак кримінального правопорушення виявлено не було.

Суд, вивчивши зміст заяви, встановив, що в тексті заяв про кримінальне правопорушення ОСОБА_4 не міститься відомостей про вчинення конкретного кримінального правопорушення, а повідомлено про вчинення, на думку заявника, ОСОБА_5 корупційних правопорушень, пов`язаних з недостовірним декларуванням, порушенням обмежень щодо суміцництва, наявності конфліктіу інтересів.

Разом із тим, вказані обставини підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, а самі заяви ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про існування обов`язкових складових, тобто ознак притаманним кримінальним правопорушенням.

Зі змісту ст.214 КПК України вбачається, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Так згідно з вимогами частин 3, 4 і 5 ст. 214 КПК від слідчого та прокурора вимагається, при внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, вимагається зазначення короткого викладу обставин, які свідчать про вчинення саме кримінального правопорушення, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність, тобто КК, зміст повідомлення слідчим прокурора про підставу початку досудового розслідування.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

А тому, внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння, саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

Враховуючи вимоги законодавства, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що обставини повідомлені заявником, не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, вони є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу.

Тобто, для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже сама по собі формальна вказівка про те, що в діях в ОСОБА_5 наявний склад кримінальних правопорушень, без зазначення фактичних обставин, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, не є по своїй суті повідомленням про кримінальне правопорушення.

Фактично зміст заяв ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення зводяться до формального посилання про вчинення корупційних правопорушень, однак не розкрито, яких саме, не наведені ознаки притаманні саме кримінальним правопорушенням.

Отже, враховуючи, що за своїм змістом заяви ОСОБА_4 від 04.04.2025 та 23.06.2025, фактично не є повідомленням про вчинення конкретного кримінального правопорушення, підстав для задоволення скарги суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

скаргу заявника ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі його повідомлень від 04.04.2025, від 23.06.2025, як викривача корупційних діянь, та за повідомленням ТУ ДБР, розташованого у м. Києві № 8769зкп/к/11-02-9077 від 08.05.2025, розпочати досудове розслідування з видачею йому витягу з ЄРДР у встановлений законом строк, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя