Справа № 635/1617/21
Провадження № 1-кп/635/685/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (на відеозв`язку),

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 ,

потерпілої - ОСОБА_7 ,

потерпілої - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

В підготовчому засіданні потерпілою ОСОБА_7 заявлено цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому вона просить стягнути з відповідача Публічного Акціонерного Товариства «Страхова компанія «Мета Гарант», на свою користь витрати на ритуальні послуги у сумі 28492,18 гривень. Стягнути з відповідачів ОСОБА_5 і ОСОБА_8 солідарно завдану моральну шкоду у сумі 1 000 000 гривень. Стягнути з відповідачів ОСОБА_5 і ОСОБА_8 солідарно витрати на правову допомогу адвоката у сумі 10 000 гривень.

В підготовчому засіданні потерпілим ОСОБА_9 заявлено цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому він просить стягнути з Публічного Акціонерного Товариства «Страхова компанія «Мета Гарант», на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті ОСОБА_10 , матеріальну шкоду від пошкодження автомобіля «ЗАЗ-Таврія Славута»- 110307, р.н. НОМЕР_1 , у сумі 36 000 гривень, та витрати на ритуальні послуги у сумі 7361 гривень, всього 43 361 грн. Стягнути з відповідачів ОСОБА_5 і ОСОБА_8 солідарно на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті ОСОБА_10 , матеріальну шкоду, завдану смертю ОСОБА_11 , у сумі 61 327, 20 грн. Стягнути з Публічного Акціонерного Товариства «Страхова компанія «Мета Гарант» на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті ОСОБА_10 , страхове відшкодування, заподіяне смертю потерпілого (регламентна виплата) у сумі 115 200 гривень. Стягнути з Публічного Акціонерного Товариства «Страхова компанія «Мета Гарант» на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті позивача ОСОБА_10 , страхове відшкодування моральної шкоди (регламентна виплата) у сумі 38 400 гривень. Стягнути з відповідачів ОСОБА_5 і ОСОБА_8 солідарно на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті позивача ОСОБА_10 , завдану моральну шкоду у сумі 1 000 000 гривень. Стягнути з відповідачів ОСОБА_5 і ОСОБА_8 солідарно на користь ОСОБА_9 , як правонаступника після смерті ОСОБА_10 , витрати на правову допомогу адвоката у сумі 10 000 гривень.

19.11.2025 на адресу канцелярії суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення судової психологічної експертизи, в якій він просить призначити судово-психологічну експертизу по встановленню факту завдання моральної шкоди та визначення розміру грошової компенсації потерпілій по кримінальній справі №635/1617/21 ОСОБА_7 . Призначити проведення судово-психологічної експертизи Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. На вирішення експертизи поставити наступні питання: Чи є ситуація, що досліджується за матеріалами кримінального провадження № 0001629 від 19.12.2017, психотравмувальною для особи ОСОБА_7 ? Якщо так, то чи завдані особі ОСОБА_7 страждання, моральна шкода? Чи спричинені особі ОСОБА_7 страждання моральна шкода за умов ситуації ДТП, що досліджуються за матеріалами кримінального провадження №0001629 від 19.12.2017? Якщо особі ОСОБА_7 завдані страждання, моральна шкода, який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання моральну шкоду? Для проведення дослідження судово-психологічної експертизи надати Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України матеріали кримінального провадження за №0001629 від 19.12.2017.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 клопотання підтримали, просили задовольнити у повному обсязі.

Потерпіла ОСОБА_8 підтримала вказане клопотання.

Представник потерпілого ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечували, вважаючи, що при вирішенні питання про стягнення компенсації за заподіяння моральної шкоди не обов`язкове проведення такого дослідження. Крім того зазначили, що призначення експертизи в межах цивільного позову матиме наслідком затягування розгляду кримінальної справи та порушення розумних строків розгляду.

Крім того, потерпілою ОСОБА_7 подано письмові заперечення проти клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, відповідно до яких вона зазначила, що по-перше, для з`ясування обставин і встановлення завданої їй психотравмувальної ситуації, моральних страждань і моральної шкоди, взагалі не потрібні спеціальні знання експертів, в тому числі і експертів Харківського науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України. Сам факт загибелі її батька від рук п`яного, перебуваючого в тяжкій ступені алкогольного сп`яніння, водія ОСОБА_5 , беззаперечно свідчить і про психотравмувальну ситуацію і про моральні страждання і про завдану їй моральну шкоду. Що стосується розміру компенсації за завдану його діями моральної шкоди, то таке питання звучить як риторичне. Очевидно, що обвинувачений ОСОБА_12 взагалі не бажає відшкодовувати моральну шкоду незалежно від її розміру, на протязі дев`яти років з моменту смерті її батька він навіть не намагався це зробити. З позовом до нього про відшкодування моральної шкоди (керуючись ст.ст. 23,1167, 1168 ЦК України) вона звернулася ще у 2021 році і на протязі 4-х років розгляду у суді цієї справи у обвинуваченого не виникало потреби у проведення експертизи на предмет з`ясування розміру грошової компенсації, і коли, нарешті, на теперішній час судовий розгляд знаходиться у стадії завершення, перед судовими дебатами, обвинувачений звертається до суду з таким клопотанням. Дане клопотання обвинуваченого має на меті тільки одне: затягнути розгляд цієї справи ще на кілька місяців. Законодавчо встановлено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від: характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення- стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, а також вимоги розумності і справедливості. Отже, саме суд наділено правом визначати розмір грошового відшкодування. При цьому рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а моральними стражданнями потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди. Тому вона категорично заперечує проти задоволення такого клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 і вважає, що суд самостійно може з`ясувати всі обставини кримінального провадження для встановлення розміру грошової компенсації від завданої їй моральної шкоди.

Суд, вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, зазначає про таке.

Відповідно до статей 23 Цивільного кодексу України та 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає, зокрема, у фізичних та душевних стражданнях, завданих особі, а її розмір визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеня вини особи, яка завдала шкоди, інших обставин, що мають істотне значення, з урахуванням вимог розумності та справедливості.

Згідно з положеннями статей 76, 89, 103 ЦПК України судова експертиза призначається у разі, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання. Водночас визначення розміру моральної шкоди не належить до питань, які потребують спеціальних знань у галузі науки, техніки чи мистецтва, а є оціночним повноваженням суду.

Тобто визначення розміру моральної шкоди є виключною компетенцією суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Разом з викладеним, суд звертає увагу, що цивільним процесуальним кодексом України на учасників процесу покладається обов`язок спочатку самостійно вжити заходи для надання експертного висновку і лише у разі відсутності такої можливості, що також має бути підтверджено відповідними доказами, сторона звертається з клопотанням про призначення експертизи до суду.

Доказів самостійного вжиття заходів для проведення експертного дослідження суду не надано, як не зазначено і про неможливість надання експертного висновку, без призначення його судом.

Крім того, слід зауважити, що висновок судового експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу (ст.110 ЦПК України).

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що призначення судової експертизи для визначення розміру моральної шкоди не є необхідним для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, а заявлене клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. 83, 103-106 ЦПК України, ст. ст. 128, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення психологічної експертизи про визначення розміру грошової компенсації при встановленні факту завданої моральної шкоди відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 23.12.2025

Суддя ОСОБА_1