Справа № 396/2049/25
Провадження № 1-кс/396/416/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2025 року м. Новоукраїнка

Слідчий суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Новоукраїнка клопотання заступника начальника СВ Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області в межах досудового розслідування кримінального провадження, зареєстрованого в ЄРДР за № 0000212 від 01.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1,2 ст. 307 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, маючого повну середню освіту, не працюючого, не одруженого, зі слів має на утриманні неповнолітню дитину, осіб похилого віку на утриманні не має, раніше судимого 19.10.2022 року вироком Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області за ст.126-1 КК України

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий у кримінальному провадженні ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

З клопотання та копії повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту наркотичних засобів, вчиненого повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

30.09.2025 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.1, 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового слідства та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, слідчий прохав обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор, слідчий під час розгляду клопотання, клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник проти клопотання заперечив, прохав обрати щодо підозрюваного більш м"який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 також прохав обрати щодо нього більш м"який запобіжний захід.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя встановлює, чи доводять надані стороною обвинувачення докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також, чи доводять надані стороною обвинувачення докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтоване застосування саме такого виду запобіжного заходу.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до п. 28 рішення «Плешков проти України» (заява N 37789/05) ЄСПЛ погоджується, що обґрунтована підозра у тому, що особа вчинила тяжкий злочин, може на початку слугувати підставою для взяття її під варту.

Встановлено, що 30.09.2025 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст. 307 КК України.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ надалі також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , оцінюючи у сукупності досліджені матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Дослідивши зміст повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 30.09.2025, слідчий суддя дійшов висновку, що він відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, щодо змісту письмового повідомлення про підозру, визначеного ст. 277 КПК України, у ньому логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1,2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення на підставі наданих сторонами кримінального провадження доказів.

Оскільки термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до ч. 6 ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 307 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким злочином, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя приймає до уваги, обставини кримінального провадження, особу підозрюваного, який обвинувачується у тяжкому злочині, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, будучи засудженим іншим вироком суду та коли відносно ОСОБА_5 в провадженні іншого суду розглядається також крисінальне провадження, посередньо характеризується, має неповнолітню дитину.

Зазначаючи про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовано послався на ризики, які передбачені ст.177 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі матиме:

- можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

- можливість впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, що не дасть можливість дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні.

- можливість продовжувати вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки ОСОБА_5 раніше судимий, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

Враховуючи зазначені вище ризики, наявність обґрунтованої підозри, особу підозрюваного, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії досудового слідства є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Жодних доказів про те, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, стороною захисту не представлено.

Розмір застави необхідно визначити, з врахуванням того, що раніше підозрюваному в іншому кримінальному провадженні за ч.2 ст. 307 КК України, вже визначався розмір застави при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 193-194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів - до 30.11.2025 року включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, які необхідно внести на банк отримувач ДКСУ м. Київ, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445, рахунок отримувача: UA 0002505, код банку отримувача (МФО) 820172, призначення платежу - застава за підозрюваного ОСОБА_5 , внесеному до ЄРДР за № 0000212 від 01.07.2025 року.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_5 в разі внесення застави наступні обов"язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає; утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в"їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 30.11.2025 року

З часу звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на Новоукраїнський РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Виконання ухвали доручити Новоукраїнському РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1