Справа № 189/2429/25
Провадження № 1-кс/172/191/25
У Х В А Л А

іменем України

19.09.2025 року слідчий суддя Васильківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді, -

В С Т А Н О В И В

До слідчого судді Васильківського районного суду Дніпропетровської області на підставі ухвали Дніпровського апеляційного суду від 10.09.2025 року надійшла вищевказана заява для здійснення судового провадження. В обґрунтування заяви ОСОБА_3 вказує, що впровадженні слідчого судді Покровського районного суду Дніпропетровської області перебуває його скарга від 06.07.2025 року на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань з вимогою зобов`язати уповноважену особу Відділення поліції № 5 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надати йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості щодо незаконного заволодіння у період з 28 по 29 червня сторонньою особою вантажним автомобілем КАМАЗ з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який належить приватному підприємству «СКІФ» єдиним засновником якого є заявник, з території стоянки за адресою: м. Покровське Дніпропетровської області вул. Григорія Бондаря, 80 (колишнє ПМК), розпочати розслідування та надати мені витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Проте, до цього часу, нехтуючи вимогами ст. 306 КПК України, слідчим суддею його скарга не розглянута протягом сімдесяти двох годин з моменту її надходження, чим порушено його право на судовий захист у встановлений законом строк, що викликає у нього сумніви в неупередженості слідчого судді.

Заявник надав суду заяву про розгляд його заяви про відвід слідчого судді у його відсутність, заяву просить задовольнити.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали справи встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 10.09.2025 року заяву ОСОБА_3 направлено до Васильківського районного суду Дніпропетровської області для розгляду, оскільки у Покровському районному суді Дніпропетровської області не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Так, згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України найголовнішою засадою кримінального провадження є верховенство права.

Частиною 1 та 2 ст. 8 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 2 ст. 344 КПК України питання про відвід вирішується судом відповідно до вимог ст. 75-81 КПК України.

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, зокрема: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Так, слідчий суддя враховує, що у даному випадку, обґрунтовуючи заяву про відвід слідчого судді заявник посилається на наявність інших обставин, які викликають сумніви у неупередженості.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 року (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, у сенсі п. 1 ст. 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також і у п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 року (заява № 16695/04).

Також у п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Водночас, слід враховувати, що особа, яка подала заяву про відвід, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (складу суду) у розгляді справи, адже відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Згідно із роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом (п. 10). Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Отже особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу у ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, зокрема доказів упередженості слідчого судді Покровського районного суду Дніпропетровської області у розгляді судового провадження, які б свідчили про наявність таких підстав для відводу, які передбачені зазначеними вище нормами КПК України.

Керуючись ст.ст. 77, 80, 81 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Покровського районного суду Дніпропетровської області у справі № 189/2429/25 (провадження № 1-кс/189/178/25).

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1